Den nord-norske fjeldbygning 61 
dende gneis-granit gjennemsat af partier af en mørk dioritisk 
sten. 
Efter det brede stærkt myrdækkede underland, der 
fra strøget om Dverbergs kirke skyder sig frem mod Bjørn- 
skindsdragets nordlige afslutning, stikker frem tildels mæg- 
tige lagrækker af skiferdannelser, der antagelig må være 
yngre end gneis-graniten og i saa tilfælde rimeligvis at 
indordne under Balsfjordgruppen, der senere nærmere skal 
blive omhandlet. Derimod er Bjørnskindsdraget — som 
der forøvrigt ikke har været anledning til nærmere at un- 
dersøge — fra fod til top antagelig bygget af gneis-granit 
og gneisartede lag. 
Bygningsforholdene efter Hnleten-draget vil findes 
belyst ved profilrits fig. 4., der er trukket frem noget nor- 
denfor gården Ramså i nordvestlig retning over til gården 
Blek. 
a. Ved gården Ramsa stikker frem efter de lavere partier 
ved stranden hårde gneisartede lag. Disse viser en 
strøgretning af n. 60° 0. og skyder sig med nordvestligt 
fald ind under den her optrædende jura-afdeling. Herfra 
er det brede underland indtil foden af Enleten overalt 
dækket med myr. 
b. Der hvor Enletens fjeldparti stiger op fra det myr- 
lændte underland, bygges fjeldgrunden afen hard gneis- 
granit, der ved første øjekast synes ulaget.  [gjennem 
nærmere undersøgelse vil det dog vise sig, at bergarteu 
træder frem med en bestemt lagdeling eller bænkedeling 
under en strøgretning af n. 60" o. og med nordvestligt 
fald — altså ganske i overenstemmelse med den, der 
rader efter afdelingen (a). 
c. Efter hojfjeldet træder bergarten frem som en tyndlaget 
rødlig gneis, der ligeledes viser en strøgretning af 
n. 60° 0. men derimod et 30° sydostligt fald. Den 
samme lagstilling gjenfindes efter strandpartiere straks 
