64 Kar! Pettersen 
bunden af Kanstadfjord. Ved Kanstadfjord, Gullesfjordejdet, 
Gullesfjord og Kvedfjord er Hindøen udskilt i tvende hoved- 
partier, et vestligt og et østligt. 
Det vestlige hovedparti bygger et høyt fjelddrag, Kin- 
draget, der forøvrigt transversalt er gjennemskåret ved for- 
skjellige lavt liggende ejder, der i øst-vestlig retning fører 
fra Kvedfjord eller Gullesfjord over til Scrtlandssund. Den 
største højde når draget i Møsadlen — indenfor Gullesfjor- 
dens bund — med antagelig omkring 4000' (1255 m.) I par- 
tiet om Møsadlen rejser fjeldvæggene sig ofte med utilgjæn- 
gelige styrtninger og afsluttes opad i en række af høje og 
spidse alpeformige tinder. I strøget nordover taber fjeldka- 
rakteren noget af dette vilde og storslagn» preg, men fjeld- 
massen bevarer dog fremdeles en ret anseelig men samtidig 
dog temmelig jevn hejde af fra 2500 til 3000' (784 a 941 
m.) Kinfjeldet, der med den omkring 1000' (314 m.) lavere 
Kinaksel afslutter draget mod nord, har en højde af omkring 
2800' (878 m.) 
Det vestlige hovedparti optages efter sammes sydlige 
del af et hojt fjeldparti, der skyder op fra den østlige side 
af Gullesfjordejdet (Kanstadfjordejdet) og Gullesfjord. Fra 
Strømsfjord ved den egentlige Kvedfjords inderste botten sky- 
der dette højfjeldsdrag — Storvandsdraget — sig 1 sydostlig 
retning ned mod Tjelsund. De højeste toppe efter Storvands- 
draget når en højde af antagelig opimod 3000 (941 m.) 
Langs efter Kvedfjordens østlige side — mellem denne 
og den lille fra nord indskydende Kasfjord — rejser sig et la- 
vere fjelddrag, Kvedfjorddraget, hvis højeste punkter når op- 
imod 2000' (627 m.) Mellem Kasfjord og Topsund, der ad- 
skiller Hindø fra den nordenfor liggende Grytø, rejser sig 
Topsundsdraget, der mod nordvest afsluttes i forbjerget El- 
gen. Elgen har en højede af 1734‘ (533 m.) og indeslutter 
dragets højest stigende punkter. 
Langs øens østlige eller nordøstlige side mod Tjelsun- 
