Den nord-norske fjeldbygning 69 
c. Kvedfjorddraget 
bygges af gneisartede og gneis-granitiske lag. Gneis-graniten 
viser ofte en ren granitisk struktur. Ned imod Kvedfjorden 
findes gneis-graniten hyppig gjennemsat af større og mindre 
partier af en mørk amñbolitisk (dioritisk) bergart, der dannes 
af sort til grenlic hornblende med et tildels porfyragtig ind- 
vokset gulgrent feltspat-species. En prøve af denne bergart 
er mikroskopisk bleven undersøgt af A. E. Tomebohm og 
betegner han bergarten som en omvandlet grønsten. Berg- 
artens mineralbestanddele ere fuldkommen friske, men har 
dog ingen primær kårakter. De dannes af hornblende, epidot 
feltspath (delvis mikroklin — ingen tydelig plagioklas) samt 
kvarts. Disse grønstensdannelser optræder ikke gangformig 
inden gneis-graniten men derimod i lange drag, der falder 
sammen med gneis-granitens lagdeling. Ved handelsstedet 
Borkenes optræder efter de laveste niveauer langs fjorden 
en granitoidisk amfibolit i veksling med granit, og tillige 
lag af en hornblendeskifer (hornblende-gneis), der synes at 
stikke sig ind under graniten under en 70 a 80 nordøstlig 
faldvinkel. 
Langs Kvedfjordvejen nordover fra Kvedfjords kirke 
til henimod gården Elde overalt ulaget temmelig typisk 
præget rødlig granit. 
Ved Elde udbreder sig et temmelig vidt underland. 
Længst nede mod stranden bryder frem en grovkornig granit, 
der længere ind afløses af lagrækker af yngre skiferdannel- 
ser, medens gneis-graniten igjen stikker frem efter det 
bagenfor liggende fra underlandet opstigende hojijeld. For- 
holdene her vil findes nærmere belyst ved rits fig. 6. 
(a) granit, (b) gneis-granit (c) stejlt til vertikalt stillede 
lagrækker af hornblendeskifer, kvartsitisk skifer stralstens- 
skifer, (d) krystallinisk kalksten. 
At skiferafdelingen her oprindelig må have lagt i 
