Den nord-norske fjeldbygning 75 
skjellige transversale højere stigende fjeldgjennemskjæringer, 
der fra det østlige lavlandsparti fører over til fjordbotnerne 
på den vestlige side. Disse fjorde ere i række fra syd mod 
nord 
a. Selfjord, der fra den sydvestlige side fører ind i nord- 
ostlig retning omtrent ligeløbende med Tranøbotn. Det 
hoje fjeldparti, der stiger op mellem disse to fjorde, sky- 
der sig frem som en langstrakt i sydvestlig retning lø- 
bende halvø. Denne afsluttes ved Senjehestens mægtige 
masse, der danner øens sydvestlige fremspring. 
Sifjord 
Torskenfjord. 
Gryllefjord. 
Bergsfjord, 
Sean 
der samtlige under et mer eller mindre bugtet løb skjær 
sig ind efter en mere forherskende vest-østlig retning mel- 
lem høje og sønderrevne fjeldpartier. 
f. Stensfjord, et kort fjordløb, der skjær sig ind i sydost- 
lig retning. Halvøen mellem Bergsfjord og Stensfjord 
afsluttes ved forbjerget Treelen. 
g. Me-fjord skjær sig ind i sydostlig retning. 
h. Øjfjord danner et langt og trangt fjordløb, hvis retnings- 
løb er afbøjet i mere syd-sydostlig retning. 
i. Balsfjord fører ind i nord-sydlig retning. 
k. Stønnesbotn i syd-sydvestlig retning. 
l. Lysbotn ligeså. 
Langs efter sens ytre bueformige greendselinje stråler 
fjordløbene således temmelig regelmæssig ud til alle kanter. 
Til Senjen-ø er endvidere knyttet Stangelandet en større 
opimod 1000' (314 m.) højtstigende halvø, der ved det korte 
og lave Stangelandsejde er udskilt fra hovedøen. Stange- 
landet stiger frem ved den sydlige side af Senjen-ø i strøget 
mellem Senje-hesten og Tranøbotn. 
Medens det her omhandlede højfjeldsparti ligger ind un- 
