Den nord-norske fjeldbygning 81 
glimmerskifer med indlejninger af kornig krystallinisk kalk- 
sten. Ogsa her er lagstillingen oftest stejl til vertikal, 
medens strøgretningen på de forskjellige steder efter fjord- 
siderne forøvrigt kan vise sig stærkt varierende. Efter de 
indre partier af fjorden råder således inden disse skiferafde- 
linger en østvestlig strøgretning med stejlt sydligt fald, og 
falder denne således her sammen med den, der réder efter 
de tilsvarende afdelinger ved det indre af Lysbotten. 
Længere ud efter fjordens mere i syd-nordlig retning udspænd- 
te langsider svinger også lagstillingen om til mere nord-syd- 
lig og falder således igjen sammen med lagstillingen inden 
den her fremstikkende gneis. At disse skiferafdelinger ere 
yngre end gneisen er der vistnok al grund til at forudsætte. 
Ved handelsstedet Løkvik bygges fjeldgrunden af 
mørk temmelig tyndlaget glimmer-gneis 1 hyppig veksel 
med tykbænkede lag af rødlig ulaget granit. Vedføjede hori- 
sontale rits fig. 10 er hentet herfra. 
a. rødlig granitisk sten, 
b. mørk tyndlaget skiktet glimmergneis, tildels rigt horn- 
blendeholdig. Strøg n. 10° v. fald 80° ø. 
Fra Løkvik stiger fjeldmassen vestover først gjennem 
et par stejlere afsatser op til en højflade, der skriner lang- 
somt opmod Astria, der herfra som en skarp ryg rejser sig 
op til en højde over havfladen af 2400' (753 m). Mod vest 
falder Astria 1 stejle styrtninger ned mod bunden af den 
førnævnte Balsfjord. Til nærmere belysning af bygnings- 
forholdene her hidsættes profil fig. 11. 
a. gneis, 
b. granit, 
e. mørk dioritisk sten. 
Lag af gneis i veksel med granitisk sten i stejl til 
vertikal lagstilling — i regelen konform med lagstillingen 
nede ved Løkvik. Op mod top bryder der frem en mørk 
dioritisk sten. Denne optræder dels mellem lag af en horn- 
6 
