Karl Pettersen 
sig ind under foden af Mjelleskartind og adskilles ved 
en smal fjeldryg fra Kvitbergdal, der fra Strømsbugten 
skjær sig ind i nordvestlig retning og ligeledes afsluttes 
som en udpræget bottendal op under foden af Mjelleskar- 
tind. Noget nordenfor falder et forholdsvis ret ansee- 
ligt vasdrag ud i Strømsbotten. Dette dannes af tven- 
de elvedrag nemlig Skiddendalselv og Ravnjevagge, der 
begge komme fra nnv. og her skjær sig ind efter hejfjel- 
det i retning mod Kalfjordejdet. 
Fra den østlige side af Strømsejdet rejser sig et lavere 
asdrag, der i Grønlibrua når sin største højde med 1327" 
(416 m.) 
. Ersfjorddraget mellem Katfjord, Katfjordejde og Ersfjord. 
Dette danner navnlig langs efter Ersfjord et vildt byg- 
get fjeldparti, der her falder ned i stejle styrtninger, og 
opad afsluttes i rækker af alpeformige tinder. Flere af 
disse nå tophøjder af noget over 3000' (941 m.) 
Skamtindernes og Tromtindernes fjeldpartier, der mod 
syd begrændses ved Ersfjord, mod øst af Kalfjorden. 
Fra Tromviken ved landpartiets nordlige side fører en 
bred dybt indskåret indsænkning frem i sydlig retning 
og skjær sig ved sin indre afslutning under Skamtinder- 
nes nordlige afhæng i vestlig retning ned til gården 
Rækvik ved øens vestlige side. Herved udskilles Trom- 
tindernes drag fra Skamtindernes. 
Tromtinderne danner et sammenhængende højt fjelddrag 
langs gens vestlige side. Tophejderne her nå antagelig op 
imod 3000° (941 m.) 
Skamtindernes drag skyder langs Ersfjorden op i stejle 
utilgjængelige styrtninger og bygger en række af smukke 
alpeformige tinder. Mod øst går dette fjelddrag over i 
Blåmandens mægtige masse, der mod det indre af Kal- 
fjorden rejser sig op til en hejde af 3349' (1050 m) og 
danner Kvaløens højeste fjeldtop. 
