Den nord-norske fjeldbygning 91 
efter en strøgretning af n. 20° v. og ligger således antagelig 
som et leje inden den konformt lagede gneis-granit. Den 
rødlige granitiske sten, der efter dette strøg er stærkt frem- 
herskende, veksler dog på sine steder med en grå glimmer- 
rig afændring af en i det hele mere småkornig struktur. I 
den rødlige granitiske afændring er den mørke magnesiaglim- 
mer på det nærmeste ganske tilbagetrængt. 
Nede ved Storsletten sees midt i den røde orthoklas- 
granit gra skiktlag af en glimmerrig skifer, der under verti- 
kal lagstilling viser en omkring nordsydlig strøgretning. Fra 
Storsletten vestover mod Bogen er den røde ulagede granit 
sågodtsom enerådende. 
Hilles-ø er en lav ø, der stiger frem straks udenfor 
Storsletten. Øen er bygget af den røde glimmerfattige granit, 
der på sine steder findes i veksel med en mørk amfibolit, 
udelukkende dannet af krystallinisk hornblende. 
Ved gården Sandvik på Kvaløen — noget søndenfor 
Buviken — bygges fjeldgrunden af den ovennævnte diorit 
i veksel med laget gneis-granit. Lidt længere sydefter 
renere glimmergneis i veksel med amfibolit, der her snart 
kan træde frem som den finstribede skifrige afændring med 
lyse og mørke striber i regelmæssig veksling, snart som en 
ulaget diorit med kornig struktur. Den stribede amfibolit 
viser altid en lagstilling, der falder sammen med gneis- 
graniten. 
I strøget fra Sandvik østover om gårdene Grepstad, 
Bakkejord til Mjelle overalt de samme vekslinger mellem 
gneis-granit og den stribede amfibolit. Lagstillingen 'overalt 
stejlt vestlig til vertikal. 
Ved Mjelle stikker der efter de laveste niveauer frem 
en gneis-granit med i det hele kun lidet fremtrædende 
lagdeling. Højere op stribet amfibolit oftest i vertikal lag- 
stilling. Lagges herfra en linje videre frem gjennem Mjelle- 
Sor 
skar over til Katfjord, så vil fjelderunden langs efter Stor- 
