Deu nord-norske fjeldbygning ti 
østover efter underlandet om Engvik og videre op efter 
Bredvikdragets vestlige afhæng, 1 hyppig veksel med lag af 
gneis-granit og med bånd tildels af renere granit. Disse lig- 
ger som lag i gneisen og taber sig i denne tildels gjennem 
successive overgange. 
Pa Andamsejdet stikker frem tyndlaget gra-gneis — 
fremdeles under en strøgretning af n. 20" v. med stejlt øst- 
ligt fald. 
Andammen er en liden men højt bygget ø, der som en 
kile skyder sig ind efter Andamsfjorden på den vestre side 
af Andamejdet. Langs efter øens østre side bygges fjeld- 
grunden af lagrækker af gra og mørk gneis i regelmæssig 
veksling. Derover hornblendegneis ligeledes i smuk regel- 
massig lagdeling og i konform lagstilliug med den under- 
liggende glimmergneis. Strøgretning fremdelesn. 20° v. men 
faldet har her svunget om til vestligt eller sydvestligt. I 
hornblendegneisen optræder hyppige udsondringer af ren 
kvarts, ligesom også af granitisk sten. 
Ogsa Storfjeldsdraget er bygget af grå glimmergneis i 
veksel med gneis-granit. Lagstillingen er dog her temmelig 
variabel. 
Ribbesnes-ø er således helt bygget af Kvalsundets glim- 
mergneis. Nar Storfjelddraget undtages — hvor lagstillingen 
er temmelig variabel — rader ellers en temmelig konstant 
stregretning af n. 20 a 30° v. med stejlt nordostligt fald ef- 
ter sens sydlige halvdel, derimod sydvestligt efter den nordlige. 
Af ejderne er Andamsejdet indskaret efter gneislagenes 
stregretning. 
Straks vestenfor Ribbenes-s rejser sig den omkring 
740° (232 m.) høje Sandsø med sin brede jevne topflade. 
Øen er bygget af mørkere og lysere gneisstrata stadig vek- 
sel. Strøgretning regelmæssig omkring n.—s. med stejlt 
estliot fald. Gneisstraterne fandtes her etsteds diagonalt 
