Den nord-norske fjeldbygning 133 
geologer nogen meningsforskjel med hensyn til rækkefølgen 
for jerngneisens og den grå gneises vedkommende. — Tørne- 
bohm opstiller således jerngneisen som det ældste led, den 
grå gneis som et yngre led, medens D. Hummel derimod hol- 
der på den omvendte rækkefølge.*) I indberetning af 16de 
mai 1876 fremholder Chefen for Sveriges geologiska under- 
‚sökning at røde gneisafændringer er forherskende efter den 
vestlige del af Norrbottens lån indtil henimod det østlige af- 
hæng af de opstigende højfjeldspartier, der herfra breder sig 
videre mod vest over grændsestrøgene mellem Sverige og 
Norge, mens afændringer af den grå gneis træder mere for- 
herskende frem efter de østenfor liggende partier af Norr- 
botten. Og David Hummel udtaler i indberetning af 9 marts 
1876 at de her nævnte gneisafdelinger antagelig må være at 
henføre til den såkaldte jerngneis og fremhæver derunder at 
der ved Torneå-tråsk optræder en rød jerngneis af middels- 
grov struktur, der meget ligner en idet sydlige Sverige sær- 
deles almindelig fremtrædende afændring.**) 
Ifald forholdene på svensk side i virkeligheden skulde 
være at forklare som af Hummel fremholdt, vilde dette an- 
tagelig snarest pege hen på at kystens gneis-granit og de til 
indlandsgraniten knyttede gneisdannelser måtte tilhøre en og 
samme wunderafdeling under urfjeldet. Det ovennævnte om- 
kring 100 kilom. brede bælte, der fra Ofoten nordefter sky- 
der sig frem mellem kystens gneis-granit og indlandsgraniten 
måtte i så tilfælde være at opfatte som en bækkenformig 
indsænkning eller indskjæring mellem de østlige og vestlige 
randpartier af en og samme til urfjeldet hørende afdeling. 
*] Cfr. A. E. Tørnebohm. „Om urformationens geognosi inom 
mellarste Sverige“ Geol. for förh IV B. 1873. ,Ofverblick öf- 
ver mellarste Sveriges urformation*. Geol. for forh. VI B. 1883. — 
D. Hummel. Om Sveriges lagrade urberg. Sthm. 1875. 
#*) „Perättelse om undersökning af malmfyndigheter inom Gellivare 
og Juckasjårfyi af Norrbottens län.“ St holm 1877 pag, 32, 
