156 Karl Pettersen 
vestlige side af Ansfjeldet optræder lagrækker af til Bals- 
fjordgruppen hørende skifere under afvigende lagstilling i 
overlejningsforhold til gneisen. Denne sidste må således an- 
tagelig være at indordne under urfjeldet. 
Hvad graniten angår, så har der ikke været anledning 
til nærmere at aflæse orænseforholdene mellem denne på den 
ene side og gneisen samt Balsfjordafdelingen på den anden. 
k. Rødbergs-graniten. 
Fra det nordvestlige hjørne af det brede halvøformige 
fremspring mellem Malangen og Gisund skyder Rødbergs-gra- 
niten sig ind som en 2 a 3 kilom. bred kile mellem stejit 
stillede lagrækker tilhørende Tromsø glimmerskifer-gruppe. 
Mod syd synes graniten at kile sig ud. 
Rødbergsgraniten danner en grovkornig rødlig temme- 
lig glimmerfattig afændring. På sine steder optræder et grøn- 
ligt mineralismale striber eller som et tyndt overdrag. Korn 
af magnetit sees indflettet såvel i den røde feltspath som og- 
så i kvartsen. 
Udimod granitafdelingens vestlige side i grændsen mod 
glimmerskiferen går den massive bergart over i gneisartede 
bandlag i vekslende røde og mørke farver. Lignende bånd- 
lag kan dog også være at treffe langt fra grændsestrøgene 
mod glimmerskiferen — midt inde i det renere massivt præg- 
ede felt. 
Petrografisk har Rødbergsgraniten meget tilfælles med 
de renere prægede granitiske afdelinger efter kyststrøgenes 
gneis-granit. Rødbergs-graniten ligger også så nært indtil 
det gneis-granitiske felt, — alene adskilt fra samme ved 
det smale Gisund — at der på forhånd nærmest synes at 
skulle være grund til at indordne den under kystens gneis- 
granit eller stille den i et nært tilknytningsforhold til denne. 
I så tilfælde må den altså være ældre end glimmerskiferen, 
mellem hvis vertikalt stillede lagrækker den nu stikker frem 
