Den nord-norske fjeldbygning 163 
Hojere op — saledes langs efter Bredvikens i fast berg 
indgravede strandlinje, der ligger i en højde over havfladen 
af 40 m. — træder bergarten frem som en regelmæssig skik- 
tet sten i lag, der ofte ikke når større tykkelse end fra 3 
til 5 em. Snart kan hornblenden her trade mere overvejen- 
de frem og stenen kan da nærmest være at betegne som en 
skiktet amfibolit, — snart kan hornblenden vige mere tilba- 
ge og træder da mest frem som små korn -eller gnister i 
den lyse feltspatholdige grundmasse, der i brudet viser en 
ren massiv struktur, De i denne retning stærkt vekslende 
petrografiske og strukturelle forholde kan gjøre sig gjælden- 
de ikke alene fra det ene skiktlag til det andet, men ligeså 
hyppigt inden et og samme skiktlag. Man vil således i re- 
geleu have let for at udslå handstykker, der til den ene kant 
optræder med ren skiferstruktur, til en anden kant derimod 
som en typisk udpræget massiv bergart. Bånd af en sådan 
massiv afændring kan skjære sig over fra det ene lag til det 
andet, uden dog her nogetsteds at træde frem som mere selv- 
stændige gangårer. De danner åbenbart alene petrografiske 
afændringer fremkaldt ved at hornblenden kvantitativt hyppig 
optræder stærkt varierende. 
Efter den østlige side af Tromsø-sundet optræder sye- 
nit-gneisen i et 14a 15 kilom. bredt belte, der fra Moviken 
og Tunsvikdal 1 nord indtil Tromsdal i syd skjær sig frem 
1 sydostlig retning over til Bredvikejdet. Langs Tromsø-sun- 
det ligesom også langsefter Tromsdalen — der tvertover for 
Tromsø by skjær sig ind mellem høje fjeldpartier i sydostlig 
retning og som en fuldstændig botndal afsluttes under Troms- 
dalstinden — stiger fjeldmassen op istejle styrtninger og gar 
herfra over i brede sagte skrånende hejflader, der når tophøj- 
der af opimod 2500’ (784 m.) Hele dette fjeldparti er fra 
fod til top bygget af den lagede syenit-gneis. Alene mod 
øst langs randkanten mod afhænget ned til Bredvikejdet rejs- 
er sig fra den af syenitgneisen byggede undergrund et 7 a 
