164 Karl Pettersen 
800 (210 a 251 m.) højere stigende fjelddrag, der er bygget 
af lagrækker tilhørende Tromsø glimmerskifer-gruppe, og som 
således her som et randbelte stuer sig op over den under- 
liggende syenitgneis. Bygningsforholdene efter det her om- 
handlede belte vil findes nærmere belyst ved profilrits 'n. 23. 
Fra det her nævnte fjeldparti breder syenit-gneisen sig 
videre sydover, bygger Tromsdalstinden nedenfra opad indtil 
en højde over havfladen af 12 a 1400' (376 a 439 m.) og 
skyder sig herfra ind efter detsøndenfor liggende fjeldparti, 
der fra Tromsdalens sydvestlige langside breder sig sydover 
mellem Tromsosund og Ramfjord. I strøget fra Tromsdals- 
tinden udover til noget forbi gården Laukslet ved Ramfjord- 
en bygger syenitgneisen fjeldgrunden nedenfra opad fjeldsi- 
derne indtil en højde af fra 330—440 m. over havfladen. Her 
skyder den sig ind under lagrækker tilhørende Tromsø glim- 
merskifergruppe. At slutte fra forholdene, således som de 
træder frem langs efter fjeldsiden mod Tromsdalens sydvest- 
lige side, sænker syenit-gneisen sig mer og mer, jo længer 
man når vestover mod Tromsøsundet. Ved Tromsdalens syd- 
lige side ved dens udmunding mod Tromsø-sundet findes lag 
tilhørende syenit-gneisen endnu at stikke frem efter det la- 
vest liggende niveau under glimmerskiferens lagrækker. Læn- 
gere sydover langs "Tromsøsundet er syenit-gneisen ganske 
tilbagetrængt og fjeldgrunden bygges her fra havfladen op 
til top udelukkende af glimmerskifer. Selve Tromsdalen 
synes her at skulle danne en dislokationsspalte, fremkommen 
under indsenkning af fjeldpartiet langs efter dalens sydvest- 
lige side. 
At syenit-gneisen med sin1 det hele sa udprægede lag- 
deling er af sedimentær oprindelse vil være åbenbart. På 
grund af afdelingens så stærkt lokale fremtræden synes der 
imidlertid at skulle være grund til at forudsætte at materi- 
alet til disse dannelser må være hentet fra nærliggende erup- 
tive masser. Inden selve afdelingens område er der ikke at 
