166 Kar! Pettersen 
lighed for at også olivinstenen heri virkeligheden ligger ind 
under Balsfjordgruppen. Ifald forholdet er dette, vil altså 
syenitgneisen også være ældre end Balsfjordgruppen og må 
således blive at indordne under urfjeldet. Da lagstillingen 
inden syenit-gneisen i det hele ikke på langt nær har lidt 
under så voldsomme forrykkelser som de, der har mærket 
kystens granit-gneis og de forskjellige østenfor samme liggen- 
de gneisafdelinger, kunde dette måske tyde hen på — forsa- 
vidt der skulde være en aldersforskjel mellem gneis-graniten 
(jern-gneisen) og syenit-gneisen, — at denne sidste må være af 
yngre oprindelse. 
s. Bjørnskarstindernes massive bergart. 
Inden det østenfor Bredvikejdet fremstigende fjeldparti 
rejser sig Bjørnskarstindernes vildt byggede fjeldgruppe. Fra 
denne stiger den sylformig dannede Hamperok op til en høj- 
de af noget over 4000' (1255 m.) 
Bjernskartindernes fjeldgruppe er bygget af en massiv 
bergart, der sammensættes af rødlighvid eller smudsiggrå 
feltspath som helt overvejende bestanddel med indflettet gron- 
lig kloritisk glimmer — 1 regelen som små blade eller som 
et tyndt overdrag, undertiden dog også samlet i større mere 
klumpformige partier. Feltspathen dannes vistnok forhersken- 
de af plagioklas og viser denne ofte en udpræget tvilling- 
stribning. På andre punkter optræder feltspathen — frem- 
deles som overvejende bestanddel — i forbindelse med horn- 
blende dels i mere jevn fordeling dels således at begge min- 
eralier er udsondret i større eller mindre ofte uregelmæs- 
sigt om hinanden kastede partier. I sidste tilfælde kan berg- 
arten dog også optræde laget under en veksling af sorte og 
hvide bånd og med en strøgretning af n. 60° 0. med 30 a 40° 
nordvestligt fald. 
Reinheja er et fjelddrag, der stiger op langs den østli- 
ge side af Bredvikejdet mellem dette og Tiphougdalen, o 
g med 
