Nye havsalger. 179 
Zoosporangierne var for den største del endnu ej fuldt 
udviklede hos dei slutningen af juni indsamlede eksempla- 
rer, men meget talrige, spredte over hele løvet med undta- 
gelse af et kort stykke nærmest basis og ofte samlede i grup- 
per. Seet fra overfladen har de sædvanlig en rundagtig eller 
næsten ellipsoidisk form (pl. III, fig. 1), i optisk tversnit ej 
sjelden omvendt ægformige eller omvendt pæreformige (pl. 
HI, fig. 2); fuldt udviklet gaar deres længdeakse op til om- 
kring 15 up. 
I torret tilstand har planten en gulbrun farve; den er 
noget slimet og fester sig temmelig haardt til papiret. Den 
er blot funden ved Honningsvaag i Vest-Finmarken, hvor 
den optraadte meget sparsomt i klippehuller i den øvre del 
af fjæren. 
Pylaiella macrocarpa nob. 
P. cæspitosa, thallo decomposito-ramoso, ramis ra- 
mulisque subsecundis vel alternis, erecto-patentibus vel 
interdum sub angulo fere recto egredientibus; cellulis 
in parte thalli inferiore 18—25 & crassis, diametro 
2—6 plo longioribus, in parte superiore æqualibus ad 
duplo longioribus; zoosporangiis seriatis, gametangiis 
cylindricts vel elongato-conicis, 180—1320 u. longis, 
24—36 y crassis. Tab. IL, fig. 13—15. 
Veksten danner i almindelighed temmelig løse, lange 
og smale knipper. Hvert knippe er sammensat af korte, lø- 
sere og noget sammenflydende smaaknipper. Løvtraadene er 
nedentil noget snoede om hverandre. Hefteorganet dannes af 
kortere, ofte bøiede, 8—14 p tykke traade, hvis celler enten 
er lige saa lange som tykke eller med længden indtil 3—4 gan- 
ge større end tykkelsen. En hovedtraad er altid tydelig ud- 
skillelig. Denne bærer lange, oprette eller ej sjelden især i 
løvets nedre del under en næsten ret vinkel udgaaende gre- 
