ilen. m. H.. denna wetenskapen har i alla stånd så wäl sit stora 

 nöje, som makalösa nytta med sig; och holler jag före, at hwar och en 

 bör kunna åtminstone någon enda del deraf; hälst en som härutinuan är 

 okunnig kommer aldrig fort med någon husholdning. Til den ändan hade 

 Gud infördt i Paradiset allehanda slag, dem alla Adam kände och nämde 

 wid namn, hwart och et effter sit slag, art och natur. Om wij gå genom 

 alla stånd, så skolom wij finna thes makalösa nytta och oumjängeliga 

 nödwändighet för allom i gemen och en hwar i synnerhet. 



l:o. För Theologis är denna så nyttig och oumjängelig, som nå- 

 gon annan Philosophisk wetenskap. Präster sprides kring landet, då de 

 komma at holla egna lmsholl. Derföre är det dem nyttigt at weta, huru 

 de al ting effter naturens egen dritft inrätta skola; Jbland alla weten : 

 skaper är ingen konstigare, ty här äro de inäste objecter; derföre har 

 jag welat at han skulle bli ansedd, för det angelägnaste stycke af Philo- 

 sophie, och wid lärohusen idkas och drifwas. 



Hwad nytta skulle det wara för en Präst, som har det bästa tilfellc 

 någon wil önska sig, at weta huru fä skal skötas, åker och äng; färge- 

 gräs, tobak planteras samt örter för menniskor och fänaden til läkedom 

 tienligen planteras och samlas skola: på det dä han, jämte egen flit, lärer 

 andra, wi då en gäng kunde slippa at kiöpa dessa waror af utlänningen. 



Om han förstår al slags frö och jordarters beskaffenhet och atskilnad. 

 så kunde han med otrolig båtnad sa höfrö, Medicago, Fl. Sr. 620. på 

 de torra och skallota backar, i stället för andra gräsfrö, som förskrifwas 

 och tola icke wårt climat; Fesseria (>'ii**>rnt Fl. Sv.) på låglänte orter, 

 myrag Sv., Schoenus Fl. Sv. 34 på torra myrer. 



Han kunde da underråtta sina åhörare, da de bolla naturens wärk 

 för troldom i brist af en ren kundskap häri. Sa kunde han ock wisa 

 dem di' skadeliga örter Phelandrium Fl. Sr. 442, ^om skadar hästar och 

 förorsakar bos dem siukdoinmar, dem de alnient liollit före warit trolskot; 

 Cicuta Fl. Sv. 239 och Aconitum Fl. Sr. 442 dödar badö menniskor 

 och boskap, men ej hästar, da hon är torr. Plantagier äro helt nödiga, 

 men kundskapeii om Jordarterne bör gå förut, så at han wet uti Invad 

 Jordmohn den eller den wäxten kan trifwas. 



Onl han kände siukdomarnes art och orsaker, samt medicament a 

 simplicia, sa kunde han med sin stora winning hindra både sig och 

 andra at giöra langa resor och stor omkostning til Apoteqven. Förord- 

 ningar äro utkomne om de gångbara siukdommars uptekning i Sochnarne. 

 Huru nödigt är det da at en präst kände morborum genera et Species, 

 om han ock intet wille profitera här af. så kunde han åtminstone lära 

 Oeconomia divina. 



