som hafwet upkastar i des lugn, hwaraf blir småningom land. Xär Hol- 

 ländarne på Grönlands-resor räka i storm, kasta de ut några fat trän, 

 då deromkring blir lungt och de få bereda sig till stormen. 



Undranswärde äro ock de mångahanda sät, medelst hwilka fröen 

 komma i Jorden. Fröen mätte Foglar aldrig smälta, utan gå oskadde 

 ifrån dem. Ei heller tugga hästar, Invad de äta. at ju icke några fröen 

 gä ned hela. Derföre är hästgödsel et ogräs på åkrar, ty fröen utströs 

 med henne. Om et frö låge 100 år på hafsbotn. så skiämmes det dock 

 icke. men af wärme skämmes det. 



Foglar föra omkring Enbär, deraf sås de. Barbcris äro i sednare 

 tider medelst foglar och dylikt inkommen. Andra åter föras kring af 

 wädret, andra af watn. Med Rosa degerica är besynnerligit. Hon wäxer 

 wid röda hafwet; dess kröp eller krona, då fröen äro mogna, föras om 

 hösten med böljorna hit och dit, men ligger då i kalla watnet tilsluten, 

 at ej fröen må förkomma eller watnet skada dem. Sedan föres detta frö 

 til någon strand och stadnar der: och då watnet om wåren blir warmt, 

 öpnar det sig och släpper sina frö; och sår sig sålunda på långt af- 

 lägsnare orter än der hon wuxit. 



Gran kottarne hänga til emot wintren, då rätta sig up, och af blåsten 

 om wåren utsprida sina frö. Kors-näfwen knäpper ner grankottarna, 

 innan han äter dem, flyger sedan på en sten; äter up somliga fröen 

 men släpper och många. Christine Landthafre, hwars fröen utkrypa på 

 sidan. 



Wdli me tomgere sprätter sina fröen långt ifrån sig, när man rörer 

 ■nid henne. Aracliis blommar ofwanpä stielken, och släpper sina fröen 

 snart, hwilka smaka som mandlar. Välanise, dess fröen täcka sig under 

 sina blad. 



Af Tobak har man sedt 40,000 fröen på et stånd. Metmasken, 

 mulwaden. Jgelkotten befrämja med sit gräfwande fröens rotande. Swinet 

 rotar i tjockaste skogen effter tubra och tryffel, hwaraf det tar luckt och 

 eljest inga örter wäxa. 



Men skaparens ändamål är at den ofruchtbara jorden skal upbrukas 

 och upgrafwas samt giöras tienligit til örters emottagande. Fröen 

 evaporera ur sina blan den safft de ur jorden til sig tagit, dergenom 

 fuchta de wäxterne. Tistlar och törne are oumjängelige för andra wäxters 

 conservation. Wi undra at så många gifftiga wäxter gifwas. S. euplior- 

 bvwm: men wissa insecter och diur kunna utom dem icke lefwa. 



Diuren så wäl som alt annat hafwa sina wissa föreskrefne lagar 

 utom hwilka de ej få gå. Man har funnit at der 8 köer eller oxar födt 

 sig, kmuia sedan 4 hästar äta, och dereffter 4 får; ty det ena kreaturet 

 äter närmare Jorden än et annat. 



