Synes altså huru skaparen inrättat det ena tinget til det andras 

 nödtorfft. och at det ena har sit uppehälle i det andras ruin och at 

 ingen ting måtte wara förlänge eller utom sin föresätta tid hafwa be- 

 stånd : mäste både wäxter, menniskor och diur,' nytjas och gå til sit förra 

 principium. hwaraf de tagne äro. 



Häraf, medmera, som i naturen oräkneligit förekommer, kan man 

 hafwa tilfelle at lära. huru dan Gudz underbara skickelse och alwisa sty- 

 relse är. 



Regnum Lapideum. 



Regnum Lapideum är altså det första stycket af natural-Historien, 

 som också plär kallas Regnum Subterraneum, Fossile, minerale; dock 

 är det första tienligast. och kallas på Swenska Stenrik et; ty det be- 

 traktar allehanda stenarter. 



Thesse äro sädane naturens producter, som äro hopgytrade af ele- 

 menter eller coagulerade utan någon organismus af frö eller ägg, som 

 de lefwande tingen uti växtriket och diurriket, och äro fördenskul utan 

 lif. De äro genererade och hopwäxte per appositionem qvandam. S. 

 cohffirentiam partium externam. Då deremot wäxter blifwa per apposi- 

 tionem partium internum per venas et humores, och diuren per sensa- 

 tionen! intemam. 



Turxefort trodde at stenarne genererades af frö, men saken har 

 sig aimorlunda. Alla stenar äro hopsatte af et casuelt tilfelle, derföre 

 äro deras genera och species mycket swåra att igenkänna och åtskilja; 

 ty de hafwa ingen wiss Figur eller utseende, utan äro idel varieteter, så 

 at man neppeligen kan säga at Jern och silfwer äro differenta species 

 regni lapidei. När derföre Groxovius hade skrifwit sit musseum Lapideum, 

 och redan hade låtit halftrycka det samma, så kom en til honom och 

 sade. at det voro deruti så många varieteter at man ej kunde få dem 

 uti något Systeme. Hwarpå han nästan war sinnad at lemna alt ihop. 



Gruxiee. Chbipfer och Scheutzer hafwa warit de endesta som bräkt 

 stenriket i någon Systematisk ordning. Och gifwit characterer på ste- 

 narne. 



•Ingen har för mig skrifwit något rät System in regno minerali. Jag 

 har samlat charactererna på stenarne, sådana som kunde wara tilför- 

 lateliga. 



Här bör noga observeras at man genom namnet skal distingvera det 

 ena slaget frän det andra. Ty är det sant: nomina si pereant, perit et 

 cognitio rerum, men emedan man omöjligen kan nämna något i sit namn, 

 utan at man pä det samma har wissa characterer och notioner; altså måste 

 man concipera sig sådana på stenarne, och deraf känna dem. 



