11 



minera wärdenes ar och tider, men om det är riktigt, ser man af 

 följande raisonementer. 



l:o. Om man jämförer 2 :ne ättekullar af liwilka den ena ligger högt 

 och den andra lagt. nu är det klart, at den högre blir mer och nättare 

 afsköld än den mindre, följakteligen får swartmyllan mera wäxa til. och 

 stadna qwar på den senare. 



2:o. Om en ättekulle ligger i en äng eller gärde och en annan på 

 skog eller utmärker. Som nu denna blir af kreaturen årligen noga af- 

 äten. så blir inga örter qwar, som öka swartmyllan. men på den förra 

 är en hel annan sak, derföre kan på den förra swartmyllan på 100 är 

 wäxa dubbelt sä mycket som på den andra, hwaraf följer att calculalion 

 af swartmyllan är oriktig: dock nekar jag icke at ju i skogen så gies 

 mycket som ökar swartmyllan. 



Qwartz är en alman sten i springorna så Aväl som ofwan på bergen; 

 han är sielfwa basis til glaset, hwilkets stora och margfaldiga nytta i synerhet 

 til fönster allom är kunnog. Glaskärl, microscopier och tuber, utom hwilka 

 senare astronomien lågo i et dystert mörker: qwartz är ock fundament 

 til alla bergwärk. ty han späder up malmen uti grafwen; då detta qwarts- 

 watnet står ofwan uppå. måste den tyngsta och bästa malmen smälta til 

 botn. Qwarts är ock det som Bergsmäuner kalla Flås. 



Magneten har man af detta riket, hwars obeskrifweliga kratft och 

 nytta i navigation en hwar ja den gemenaste båtsman wet. Han wisar 

 och siöfarandom wägen då de äro wistande på det wida och wilda hafwet, 

 och i synnerhet wänder han ständigt åt polerna, men mit inunder limen 

 är han rolig. Der står han accurat i öster och wäster. Utom dess gier 

 han til känna hwarest Järnstrek äro i Jorden. Physici hafwa wäl nyligen 

 i Angeland påhittat konsten at innan 12 timmar föröka och minska dess 

 krafft : men de ha dok med al sin i alla tider ådagalagda både konst och 

 möda. aldrig kunnat utröna pä livad sät han egentligen agerar. 



Bernsten är grunden til Electriciteten: man har funnit sådana 

 bämstenar. uti hvilka warit flugor och andra insecter inneslutne. som uti 

 dem legat mänga ar, utan at förändras eller förmultna. Man har på 

 allehanda sätt sökt at utforska, huru denna stenen skulle kunna smältas, 

 och åter giutas öfwer en annan kröp. så at han sedermera kunde blifwa 

 perlucid. pä det at kroppen häruti förwarad för al förwanskning; besynner- 

 ligen kunde man da i denna stenen bewara Konungars och Monarkers 

 kroppar för förrutnelse. at de til ewerdeliga tider måtte af efterkommande 

 beskodas. För en slik konsts upfmnande är utsat stort prasmium. 



Saltet må man nogsamt gifwa det lofordet Sale et Sole nib.il utilius, 

 hwilket man af al mat känner. 



