12 



Arsenieum är et starkt förgifft; hade de gamla wetat deraf, hade 

 de icke behöfft kasta sig ut för Walhall, hwarest de slogo armar och ben 

 af sig och offta lågo ändå i stor wärk länge nog föran de kunde dö. 

 Men härigenom hade de kunnat giöra pinan kortare, fast det ej utan 

 smerta aflöper medan det påstår. 



Diamanten är i sig sielf nog Simpel, men holles dok i stort wärde. 

 så at dess dyrbarhet upböjer stenriket. Uti konungens krona i Frankrike 

 är en diamant, som är dyrbarare än många provinser, och har ej sin 

 like i hela Europa, ty han är til sin storlek som et swalägg. Jag har 

 et glas. som til Formen och storleken aldeles representerar honom. En 

 Jude hade en gäng förbyt den samma med en glassten, som sä accurat 

 lika såg ut; och hade honom borta år och dag. men blef änt eligen röjder. 



Fil t er st en eller Filtsten är en lös sandsten, som då orent watn 

 genom honom silas, giör det renare, än något annat rent watn: och än 

 mer: när salta hafswatnet genom honom silas, mister det sin sälta och 

 blir friskt. Denne är oumjängelig för oss. när \vi komma i åtskilliga cli- 

 mater der wår hälsa mycket dependerar af watnet: men isynnerhet är 

 han nödig på skeppen, der man offta måste dricka både rutit, surt och 

 salt watn. 



Skaparen har sa wisligeu förordnat at här i Norden finnas flere 

 metaller än annorstäds, til at upfylla bristen af det wi hafwa i andra 

 mal. warande en del af dem bätre än de. --rim finnas på mänga andra 

 orter. T. E. Jernet är wäl icke dyrt, men da wi wäl kunde wara silfwer 

 och guld förutan, är detta oumjängeligit. 



Kalkens nytta är bekant, flintans äfwen. Hon gifwer elden utan 

 hwilken wi skulle både frysa och swälta ihiäl. Widlyfftigt woro det at 

 apräkna alla slagens hwarjehanda nytta: wi fa framdeles tilfelle at tala 

 härom. 



Naturen synes icke hafwa giordt de nordiska länder så fruchtsamma 

 och applicabla til planteringar som de äro rika på Bergsi)roducter. Man 

 tror [at] här i Norden, hwarest de höga och skallota bergen äro utan 

 nytta, skal framför mänga andra länder finnas underjordiska skatter, 

 hwaruti och så wårt rikes styrka och sälhet wärkeligen består. Ty för- 

 utan det att otaliga inenniskor der af nära M:_r. < ;l kiöpa wi för Berg- 

 wärks producter alt uwad wi skola hafwa af utlänningen. 



Derföre kan man wäl se huru nyttigt och nödigt 'let är att känna 

 och kunna framleta sådane saker, hälst -om lnvars och ens skyldighet är 

 at tiena det almenna. Om hwar prest i -in sochn sökte effter hwar der 

 fins. sa skulle man fa röna en otrolig nytta. Man torde da rinna Ten, 

 walklera, Klinklera, gips etc. som hos oss ännu saknas. 



