lo 



Arcliiat. Hierne lät utgå några nyttiga frågor; men emedan minsta 

 delen förstod sig derpå. så fek han swar der effter. Arcliiat. Beomell 

 har utgifwit en liten wacker piäs, som har sin berömliga nytta, och iifwen 

 gifwer anlechiing til detta Studii närmare undersökande. Brant, som är 

 den starkesta Chymicus. och Bergmest. Swab, som är den tiäckaste 

 mineralogist i Swerje. så wäl som flere lofwärde män hafwa genom sin 

 ådagalagde möda bidragit dertil. at denna wettenskapen har hos oss an- 

 senligit stigit. Man hoppas än mer tihväxt då öfwerketen lägger handen 

 wid. genom påbud, praemier och upmuntringar. 



Sedan wi således något tält om stenart ernås nytta, skrida \vi när- 

 mare til deras betraktelse, at wi deraf må lära känna dem til deras 

 olika beskaffenhet: men jag wil något förut liksom in parentesi, tala om 

 de sälsamma 



Corallerna. 



Coraller wäxa endast på hafsbotn, och äro utan twifwel stenar, 

 ehuru de likväl äro corpora organica, de der af någon inwertes orsak 

 sammanvuxit, men äro ej i begynnelsen skapade til sten. Hafwet har sina 

 särskilta stenar, örter och diur äfwen som jorden; men många slag före- 

 komma i det samma, som man har svårt före at veta, antingen de äro 

 stenar, örter eller diur. 



De gamla sade at wåra stenar, effter de äro hårda ej flyta utan 

 siunka til botn. Och när man bränner dem. bli de til kalk. De trodde 

 dem genereras på hafsbotn af det salta watnet, och ande partiklar, eller 

 pä det sättet som chymici giöra Arior Diana, hälst på hafs botn intet 

 annat fins än coraller. dem dykare offta finna på. 



En del påstå at många dylika wäxa i botn pä Ocean, men de be- 

 draga sig: ty der finnas inga örter, utan något det man ej vet, om det 

 är sten eller annat. 



Corallerna emedan de ligga på gränsen af alla naturens riken, sä 

 wet man ej säkert hwart man skal föra dem. Men Botanici, såsom 

 PiA.jr/s, Touenefoet och Buesievex påstodo i anledning af deras form, 

 T. E. at de hafwa liksom grenar, wäxa liksom af sin rot eller matrise, 

 at de äro örter. 



Generalen Grefwe Maesilia ' gaf ut sin Danubius Physicus, deruti 

 han frågade hwad coraller war. Til at undersöka härom giorde han et 

 kors af Järn med et nät på. och en lång kedia: detta släpte han ned 

 på hafsbotn i Medelhafwet. och drog dermed up coraller. 



Under detta erfor han at corallen icke wäxer på hafsbotn under 

 klippan som under et tak. Sä länge han såg dem i watnet. sågo de 



1 Maesigli (: 1726). 



