14 



tit som blommor, men när lian drog up dem utur watnet fant lian icke 

 det ringesta tekn dertil. Då han äter släpte dem ned, såg han blommorna; 

 han lät fördenskul afrita blommorna, medan corallen är i watnet, och 

 förorsakade dermed at Botanici öfwer alt ropade Victoria. 



Denna här war wäl Botanicus. men som han i Botanicen ej hade 

 rätta idéer, kunde han ej heller deruti giöra behörig nytta; ty han af- 

 ritade dem med otta petalis. otta stamina. och en pistill. Hwilket ej 

 gar an. 



För 4- år sedan giorde Trembles 1 et experiment häröfwer uti et 

 glas, liwarigenom han uptäckte polyprerna, dem han fan wara af den 

 natur, at då han med en sax klipte dem itu, så restituerades de åter 

 igen. som Medusa kräfftor och pilquistar. Ja det som ännu mer är, de 

 tingo grenar pa sig i klipningen (Kong. Vet. Acad. Holm. 3:e qwartal 

 för ar 1746). 



Hans experiment blef inlenniat til Acadamie de Sciences i Paris, då 

 Prof. Jussieu blef betalt at resa til Normandiska kusterna och der ob- 

 servera öfwer denna saken. Han märkte då, att i alle hohl och sellulis 

 på de hwita coraller sat en polyp: påstod derföre. at desse formerade 

 coraller äfwen som bien giöra sina kakor, eller snäckor sina skald. Han 

 gek s a längt at han trodde sig kunna determinera af livad diur hwar och 

 en corall formeras: men jag drar det i twifwelsmål, och har gifwit in 

 mina momenta til academie des Sciences i Paris. 



Jngen twifwcl ar at ju Maksili.i: corall-blominor äro diur. men Bokn 

 är i begrep at wisa, det små diur har sin föda af coraller. men icke 

 giöra dem. Emellertid wet man icke om i U---a diur och Tkemhles polyper 

 äro af enahanda art och namn: sa länge man ej ännu fat säkra rön. at 

 de lata klippa sig, så wäl som de senare. Det wet nian at intet krea- 

 tur tol afstympniug, utan at förlora någon wäseutelig del. mer än desse 

 polyper, hvilkas hwar och en afskuma del wäxa och constituerar et al- 

 deles så fulkomligt to tum, som det hela war. för än det ldiptes, da ock 

 detta kan klippas, och s ;l oendeligen, om de i glaset kunna wäxa. och 

 fa rum. 



Hetta oachtadt, har man ej ännu kunnat decidera. huru coraller 

 genereras. Deras masta nytta har hit infils warit at förnöja ögonen. 

 Fruentimbren hafwa af dem röda corall-pärlor: de kunna stötas som kräfft- 

 stenar och brukas som andra Absorbentia. 



På Gotland brukas de hela milen ifrän stränderna, och hela Fier- 

 dingswägen kastas up på landet : hwarest ses huru de förwandla leran til 

 kalk. och sanden til sin net. och är således största och förnämste orsaken 

 til wara kalkberg. 



1 Aiiit. Trembley bekanntgjorde 1741 sina undersökningar öfver sötvattens- 

 polyper; föreläsningarnas tidpunkt alltsS ej senare än 1748. 



