16 



Methodus tractandi Historiam Naturalem. 



Det är underligit at icke alla menuiskor ha lika begrepp; ty som- 

 liga kuima aldrig få några rediga concepter, fast de höra flere gånger 

 sig en sak föreställas; andra åter då de höra något en enda gång be- 

 gripat strax: man tror at det kommer af samma orsak, som i et hushold 

 tilgår. En fattig håller alt i ordning och snygt, men hos den rike är 

 alt oordentligit. Den som ej brukar ordning i sit studerande kan aldrig 

 blifwa wis. 



Derföre är method och System siälen af al Scientia. Alt hwad man 

 allenast låter komma an på minnet utan viss ordning, det glömmer man 

 snart och lätteligen; men det som författas i wiss ordning och System, 

 kan aldrig förgätas. Afven så är med Historia naturali: de gamlas kun- 

 skap härom war endast et chaos af en hop namn, hwilka at behålla en- 

 dast kom an på minnet, hwarföre de ock snart af deras lärjungar för- 

 dömdes. Och Invad under, om man af denna Sciance ej kan hafwa någon 

 nytta, då den oordenteligen trakteras, hälst som här äro så många objectaV 



Wij hafwa 2000. stenar 20000 örter och 12000 diur, hwart och et 

 effter sit genus och species, och dä man räknar alla variationer och så- 

 dant mera, så hafwa wi öfwer 100,000 namn, så at större omöjlighet 

 [att] utan ordning och Systeme minnas dem, gies icke. För än veten- 

 skapen blef uparbetad, stod alt uti Barbarie, men sedan man fåt altsam- 

 man uti tämligen regularitet, så är saken någorlunda bätrad, och ej så 

 mycket angeläget at minnas namnet utom sielfwa tinget, som skal med 

 sina synbara Characterer säga mig sit namn. sedan jag fåt examinera det 

 igenom i anseende til Class, ordo. genus och Species. Är fördenskul 

 nödigt at föra dem til behörig ordning, som en Fält herre delar sin armé 

 i Regementen etc. Så hafwa Astronomi indelt himmelen til at om den 

 få en redig kunskap, äfwen sa Geographi Jorden. 



Sammaledes har jag mast. da jag welat indela dessa 3 rikens ob- 

 jecter, sa at deras classificationer och Speciticationer skulle blifwa riktiga, 

 bruka den swårigheten at gå baklänges, först til Species och sa til genera, 

 innan jag kunnat fa classer, samt noga efftersedt dem, som hafft lika 

 characterer, och sådana som kunnat wara tilförlåteliga. Namnen finner 

 man således af utwärtes charactererne; men grunden der til, är at kunna 

 giöra ätskilnad emelan olika, och föra olika til olika classer, ordines, 

 genera och Species, och twärt om på det sattet fa namnet igen. Nominis 

 confusione confunduntur omnia, necesse est. En som nu lärer detta Sy- 

 stemet, han får ga den lättaste wägen ifrån classes til ordines o. s. w. 



T. E. En Ren körer til Hiortslaget, effter han har comua ramosa. 

 När det lyses effter en karl. som har rymt, och någon säger mig at han 



