CLASSIS I:MA. 



Petras continet, qvce sunt lapides simplices particula- 

 laribus tantummodo similaribus constantes. 



Bergarter äro aldeles simpla utan någon tilsats af annat stenslag, 

 bestående af aldeles lika partiklar: derföre då man får en sådan sten, 

 har lian sit rum i denna classen, som här fördelas i 3 ordines. 



Primus öido. 



Primus ordo continet lapides vitrescentes, qvi chalybe 

 percussi scintillas dant. 



J'a swänska kallas de glasstenar, emedan de ga til glas. Deras gryn 

 och partiklar äro alla lika och weta icke af den ringaste eomposition med 

 andra slag. 



Objicitur: Kalkstenar gå ock til glas. Respondetur: Om man sätter 

 bränspegel på dem gå de til glas. Det tinnes ock kalkstenar som med 

 lindrig eld gå til glas: men man måste observera definition på lapides 

 vitrescents då mun slår i><< dem med stålet, gifwa de gnistor; äro stadigt 

 wåta och satte för wärman, glaseras utanpå. 



Vitrescentia äro eljest ultimus gradus chymise, ty när man genom 

 elden tat solvera något til glas, kan man ej gå längre. Vitrescentes äro 

 de som gifwa gnistor ifrån sig. Dessa .gnistor som jag får genom stålets 

 tilhielp äro intet annat än glas-glober, det man kan observera: om nian 

 siar eld öfvver et Invit papper och sedan betraktar gnistorna med et mi- 

 croscop, blir nian warse at de ej annat äro. än runda glasbitar, som til- 

 wärkas da Superficien af stålet och stenen raka hwarandra med någon 

 hastig Force. Orsaken til rundheten är at de under flygandet i lufften 

 kringrullas. da den ännu warande tiuida materien far en rund figur. 



Spaten som föres til kalkslaget gier ock eld. men da är han en lapis 

 compositus och hörer til mineralia. Hwarpå skall man dä känna 



