28 



Gulsmeder bruka at häraf giöra sköna Former. De taga en ört af 

 lrwad slag de wilja, den sätta de med stielken i et glas och stielken upåt, 

 sedan slås watn på, ock så mycket frånsiktat gips, som förmår absorbera 

 watnet, då det är tort ligger rosen i sin lifliga form inuti glaset, då de 

 läggat i en ungn och låta brännas. Sidst stickes hohl på ändan, der 

 stielken är och skakar ut askan som blit af rosen; när man då giuter 

 fint silfwer deri, har det en liflig figur af rosen. 



Emedan gips kiöpes utifrån för stora penningar, och det otwifwel- 

 aktigt fins i Swerige. är det en högnödig sak at med al flit söka effter 

 det. Och den som woro så lyckelig och funno honom, hade nog skatter 

 församlade för sig och sina barn. 



1. Sp. Gypsum fiif/ax opacitni particulis granulatis. Då denna ses 

 i brottet, ser han ut som en sockertop. Han fås ifrån Frankerike ocli 

 Polen; i Frankerike är han under en gulaktig sandmo 12 alnar diupt, 

 der under är en blek lera och sä gipsen in intinitum. Han bör sökas i 

 vvåra stora sandmoar. 



2. Sp. G-ipsivm fibtis parallells transversis. Kallas eljest då han 

 är genomsiktig Alabastrites; ty af den kan man giöra alabaster; fins i 

 Swerige bland Sclriffer i grufwor. 



3. Sp. G-ipswm fugax siibdiaplianum. Kallas ordinert alabaster, 

 emedan deraf blir den rätta och bästa alabaster. 



4. Sp. G-ipsum fusilc opaeum, är den täta gipsen som ej släpper 

 -trålar genom sig af linset: han fas ifrån Fontaine-bleau. 



Genus 2:m Spatum. 



Constat jragrnentis rhombeis. 



Kännes därpå, att då man slår sönder honom, falla alla stycken til 

 Figurer som rhomber. Kulla- på Swenska Spegelsten, emedan dess Su- 

 perfices är glatt och glänsande som en spegel. På kanterna är han wass ; 

 da han är ren frän annan -ten. gier han aldrig eld med stålet, men om 

 han det ringaste är malmblandat af Invad slag det är. giör han eld. Han 

 genereras i Bergsspringor och är altid parasiticus, hwilket kommer af 

 watnet. som der springer ut. och förer med sig de finaste Jord-particlar, 

 som fasna wid berget genom attraction och den widhängaude kratften, 

 Mim äfwen är i Jordpartiklarne, de der altid hafwa något salt. 



Han är tämligen lik qwartsen, allenast denne är mer rättrådig, och 

 faller aldrig i rhomber. Blir han bränd och släkt gar han til fint miöl, 

 som ej duger at mura med. (men till att] giöra capeller af i prober- 

 konsten. Da denne sitter i metaller står han emot smältningen; i an- 

 seende til -in generation kalla- han och qwartz och kristall, Temporis filiu. 



