31 



stenar. J Falun då kopparmalmen sitter uti dem kalla de honom seg- 

 malm, ock då bör segheten kätwas genom stark röstning, medan malmen 

 eljest swårligen skiljes från dem; åtminstone fordras en häfftig eld och 

 ändå hänger malm i dem som uti et mos. När järnmalm sitter i dem 

 kallas de torrstenar; om de ha någon malm är han merendels god. Af 

 dessa apyris tagas äfwen stälstenar wid bruken. Man plär och swarfwa 

 pannor och grytor af dem. hwilka äro ganska helsosamme at koka uti; 

 de skulle äfwen med stor winning kunna skeppas ut, emädan de af utlän- 

 ningarne äro ganska begärliga, särdeles i Holland. 



Genus l:m 3Iiea. 



Constat membranis sqvamosis nitidis, fragilibus, planis. 



Denna sten har tunna hinnor som fiälla sig, ligga på hwarandra, 

 glänsa, äro flata och bräckliga, men ej miuka som amianten. För än han 

 blir bränd är han ej genomskirmande utan aldeles mörk. Men då han 

 legat i elden, eller solhettan wärkat på honom, blir han helt glensande 

 och ser ut som guld. Denne är den bönderne giöra mast reflexion pä, 

 menande at den är den skiönsta silfmalm. Sin malm släpper han swårligeu. 

 Han är matrix til blyertz, blände och zink. Hwad blendet widkommer, 

 såwida en Zink-malm sitter i stenen, bör han föras til lapides compositos. 



1. Sp. Mini rulgaris particulis sqvamosis distinctis. På Swenska 

 rhimmer. När han ligger i dagen fräter watnet sönder honom; lins här 

 och ther wid wägarne. Gotl.- res. pag. 262. Jsynnerhet fins han wid 

 Diks bruk i Småland. Då han sitter i en annan sten kallas han sielf- 

 frätesten. Får man honom jämn. så duger han til giutsten wid masungs- 

 bmken. När han kastas på stranden wid hafwet blir af honom den så 

 kallade guldsanden, kwaruti dok icke är något guld som gemene man tror. 

 Brakas at strö på bref at de skina som guld. 



2. Sp. Jlica particulis sqvamosis, coadunatis. På Sw. Blende. 



3. Sp. Mica particulis membranaceis, fissilibus. Katteguld. Har 

 breda hinnor som klyfwer sig, tils de bli ganska tunna. Kallas vitrum 

 nmscomtieum, therföre at thet brukas i Ryssland i deras porten och 

 Bondekojor i stelle för Fensterglas. Man kan och lägga det öfwer por- 

 trätter. Det brakas äfwen til lyktor och är här til bätre än glas, emedan 

 det ej springer sönder när liuset faller in på det. Lyser dok ej så klart 

 som glas. Man kan klyfwat in infinitum; kallas och kråkguld. 



4. Sp. Mica particulis sqvamosis membranaceis, glimmer, ser ut 

 som sinat glas eller fiäll, små och stora tilsamman. 



