42 



Genus 3:m. Mnria. 



Figura cubica hexaedra in igne crepitans. 



Ordinärt kiökssalt ser kubiskt ut och liar 6 st. lika sidor. Spricker 

 i elden, och är alcalino-acidum. Om man wil rät tala kan detta ej kallas 

 kiökssalt, ty det är et Species af muria. Denne prascipiteras hwarken af 

 acidum eller alcali, om det slås i et glas med watn. Al mat conserveras 

 härigenom; promoverar alla wäxter, men drager ur swartmyllan al krafft 

 på en gång, så at der ej wäxer något på 7 s. 8 år. Man kan undra på 

 Judarnas och Romarnas lag (Deut. [2]9: 23 Judic. 9:45) som befalte, 

 at man skulle strö salt på marken när de öfwenvunne någon stad; äfwen 

 skulle åkrarna besås med salt, på det de skulle gifwa från sig så mycken 

 fetma som war i Jorden, at sedermera ingen skulle kunna lefwa der på 

 manna ar, för ofruktsamhet. En wiss Herre i Wästergiötland mente sig 

 hafwa påfunnit rätta sättet at bruka jorden, då han et år utsådde salt 

 med säden, ocli fick det året på samma åker en makalös årswäxt : 

 men han bedrog sig, i thy ingen säd kunde der wäxa på siu eller 8 åren. 

 Saltlake är god då han blandas i dyngan. men ingalunda duger han at 

 slå ut på wäxter, ty da fördärfwas de aldeles. Muria exeiterar venerem, 

 hwaraf kominer at hammarsmeder och Finnar äro fruchtsammare än andra: 

 corroberar, men giör menniskan tung, och förorsakar skörbiugg. Häraf 

 giörs Sal decrepitatum och Spiritus salis G-lauberi, som brukas at sol- 

 vera guld med, och tager bort winsten pa tänderna. 



Aqva regia giöres af lika mycket Spiritus nitri och Spiritus Glau- 

 beri, hwarmed solveras mild och ten. 



1. Sji. Muria agvce marina, Spansk salt. Tages utur hafwet, cri- 

 stalliseras af Solen och ratineras af hafswatn, 



2. Sp. Muria aqva fontanat, Lynéburgi faeta. Tages utur salt- 

 källor, kokas och tilwärkas. är gärna fint. Men det lönar icke mödan om 

 icke en kanna watn gier 4 gram salt. En sådan saltkälla fins ock wid 

 Giöta elf. 



3. Sp. Muria solida, fossilis. Kallas också sal gemmai 1 s. berg- 

 salt. Tages uti bergen i Polen och Ungern. Tros hafwa sit ursprung 

 ilcrat. at da watnet fordom ståt öfwer dem. har hafwet nederlagt i dess 

 springor en sådan sälta. Det är artigt som berättas om Polska salt- 

 grufworna at det 3 karlar kan bära neder i grufworna, måste 10 bära. 

 när det kommer i dagen; är ganska härdt. och brukas i medicin. 



1 Originalet: gumi. 



