43 



Genus 4:m. Ahimen. 



Figura tessulata octaedra, metatto destitutum, in igne spumans. 



Ser ut som en tärning med 8 sidor. Hwar och en sida har 10 ['?] kanter. 

 Men wid cristallitioner bli kanterne afskurne. Skumar sig i elden, men 

 ryker icke, ej heller osar. Har ingen malm uti sig, är et aciclum purum. 

 Dermed hwitkoka gulsmeder sit silfwer; brukas i Apoteken. Bokbindare 

 taga här af sit planer-waten. Färgare bereda härmed sina tyger at färgen 

 må fästa sig. Skinnare taga härmed håret af hudar, och berede härmed 

 de finaste skinnen. Chirurgi blöta sina klutar i alun-watn dem de sticka 

 up i näsan, at dermed stilla näseblod. Äfwen då någon lem afhugges, 

 blötes kluten häri och ombindes at bloden må stadna, och ej så lät wäxa 

 dödkiöt. Medici biuka den sällan inwärtes utan in vomitu cruento. 



1. Sp. Alumen nudum. Gedigen Alun är röd, och fins i Luleå 

 Lapmark. Fins ock på södra sidan om Hunneberg i Westergiötland, der 

 lian siter i grå Schiffersten. 



2. Sp. Alumen c scliisto otro. Detta är den gemene alunskiffern. Ju 

 swartare skiffern är, ju mer alun gier han; är eldfärgad och brinner at 

 man icke kan släckan. som man såg på Gotland dä eld kom i honom 

 och bran i lång tid. at man förmodade få se eldsprutande berg i litet 

 format. Wid alunsbruken ser man et rödt sediment som sätter sig wid 

 botn af kittelen, hwaraf wi ha rödkrita. Tournefokt fant först up alun 

 pä sin orientaliska resa, • och sedan ha wi funnit nog deraf i Swerige. 



Genus 5:m. Vitriolum. 



Figura rhomhoidea dodecaedra, metatto prcegnans, in igne spumans. 



Har rhomboidisk Figur, med 12 irregulera sidor, med afnötta spetsar, 

 och håller altid något metall, skummar sig, ryker och osar. Är et acidum 

 purum. Sä många malmar wi hafwa, så många victrioler få wi ock. 

 Hwad sielfwa victriolen widkommer, har ingen ännu fåt rät begrep om 

 honom. Jorden som går ifrån malmarna är en ockra, osar i elden, och 

 bewarar husen ifrån wäta och eld, ses i Falun. Kongl. Wet. Acad. Holm. 

 1742; om victriolens generation och calcinerande, se Wet. Acad. i Stoeli . 

 1741, p. 55. 



1. Sp. Vitriolum ferri viride s. vitriolum martis. Koppar-rök 

 eller skoswärta; är den gemena victriolen som innehålles i surbrunnar, 

 då de äro lakade i myrmalm. Xär något adstringerande slås til blir det 

 swart. Han styrker magen, är bindande och fördrifwer maskar. Häraf 



