44 



giörs på Apoteken Spiritus martis, som tämligen bewarar husen för eld 

 och röta. 



2. Sj). Vitriolum cupri, coeruleum s. vitriolinn cuprinvm. Blåsten. 

 Brukas af fältskärer i stället för lapis infernalis at taga bort dödkiöt. 

 Denna är den som wi kalla erg, och är et dödeligit förgifft för menniskan. 

 Han fräter järnet och giör kopparen ren. En dalkarl kom ned i Falu- 

 grufwa, och såg det klara watnet stå i bergsskrefwan. Han drak deraf, 

 men dog strax, ty det hult koppar victriol. En qwinna fek 7 män på 

 en liten tid, orsaken war: hon hade en malmgryta uti hvilkeu hon kokade, 

 och skurade henne aldrig emellan. Deraf stadnade erg som kom i maten. 

 Det samma sker uti Te- och caffe kannor om de icke wäl skuras, hwaraf 

 ki mimer colic. 



3. Sp. Viriolum Zinci, album. Detta är den naturliga hvita 

 victriol, hwilket Doct. Brast har vist tiena för swaga och rinnande ögon. 



Christaller. 



Äro sådane stenar, hwilkas egenskaper är så aldeles afskild ifrån andra 

 stenar, at man ej ännu hördt någon som kunnat utransaka hur det 

 hänger tilhopa med dem. Jag har derföre hafft största möda och bryderi 

 at få dem in i Systemet på sit rätta stellc; ty antingen borde de ädlaste 

 cristaller föras tilsammans i en ordo med de gemenaste, eller borde de 

 ock kringspridas i Systemet, och således naturen delas. Jag har i den 

 saken giort de minsta [= minutiösa] observationer och derigenom sökt 

 grunda min mening på sådana rön. som utan gensägelse skulle kunna sta 

 fast. Min möda liar warit sa mycket större, som jag ej hafft några 

 Subsidier. Aren 1732, 1733 och 34 begynte jag at någorlunda finna på rätta 

 sammanhanget, varande nu sä mycket wissare om sakens riktighet, som 

 det gies så många [data], hwilka alla hålla et. och bevisa, at Christallerna 

 böra föras til Salia, och jag i anseende til de data. ej gåt liäruti fönvida, 

 eller förestått någon parodes, som några mena. De der påstå at Chri- 

 stallerna så mycket mindre kunna föras til Salia, som de livarken ha 

 smak som saltslagen, ej bfeller kunna som salt christalleras. Alla gofvo 

 Systemet bifall, til dess de kommo til christallerne, då sade de med öpen 

 mun. at ja;_ r slog felt. och famlade i vädret: men om man vil gie aeht 

 på 7:de och 8:de §:en i observationerna til regnwm lapidewm, hwarest 

 luden äro ta. men bindande och öfwertygande. när de rät och utförligen 

 bli förklarade, sa blir saken klar. 



Observationes in regno lapideo. § 7. Omne Qvartzwm essepetram 

 parasiticam docet autopsia. 



