46 



sandsten warit sand. hwarföre lian ock nedre i jorden är hel lös, men 

 då lian legat i dagen någon tid blir han hård och fast, at man ej be- 

 höfwer fruchta det han går sönder. Afwen så om et snäekeskahl, mussla 

 eller corall ligger ibland sanden, wexa och combineras saltstenarna, at de 

 bli til en sten; om allenast en bit mässing s. spik ligger på jorden 

 attraherar han. Ofwanför Luleå har folket til sin husbygnad gruset wid 

 åbrädden, detta torkas så tilsamman, at det effter et halfft års förlopp 

 ej kan sönderbrytas. Jern-ockran kan ock binda tilsamman gruset så at 

 det fäster sig på stenarne. Således se wi at sanden alt mer och mer 

 sammanbinder sig i solen per attractionem et exlialationem, forte etiam 

 al) aere adjimcta. At lufften giör mycket til stenarnas hoppakning och 

 hårdhet, det se wi af murar som dageligen bli hårdare. Jbland kalken 

 kallas de solstenar, som ligga ofwanpå jorden i lufften och blifwit så 

 hårde, at kalkbrämiare hälre med stor möda gräfwa neder i Jorden effter 

 den lösa, och kan med möda brännas, ty han fordrar wäl 4 å 5 gånger 

 starkare heta än den andra. Krit-sten af hwilken de i Frankriket bygga 

 stora pallazer är wid uptagniiigen hel miuk. men effter 10 år hel fast. 



In superficie lapidis excrescere incipit. Nar qwartzen börjar gene- 

 reras sker det altid in superiicie lapidis. et continuo augetur. Han 

 wäxer ej i et moment, utan på 10. 20, 100, ja 1000 år, etc. ita generari 

 putamus} J krafft af de åberopade skäl. 



/// fluido aqveo primam peractam fttixsc generationem [docent] 

 vegetabilia. Hos Borgm. Andebsson i Hamburg såg jag en mossa mit 

 inuti qwartzen, hwilken på annat sät ej kunnat wäxa än at blifwa öfwer- 

 glaserad med qwartz eller spätt. Wi hafvva qwarts och Spätt färgade 

 med åtskilliga coleurer. hwaraf wi ha de oäkta ädla stenar, som Systemet 

 under pag. ■"> upräknas. Hetta tilgår äfwensom med glas, hwilket ej kan 

 målas utan da det är i smältningen. Sammaledes måste ock qwartsens 

 färgning ske i des tilmakning, och måste orsaken wara in fluido aqveo 

 som först warit tingerad; ty om järn fins der, blir han röd. 



Det är sagt at qwarts och spat genereras i bergsrefwor; örnklippan 

 haller något metalliskt ergas och rostas hon. så at watnet. som altid är 

 saltachtigt mer eller mindre, drar victriolen ur berget, då det effter hand, 

 så fort watnet gå bort, går tilsammans och christalliseras. Således är 

 saltel orsaken til christallisation. 



[§ S.J Figura omnis polyöära in regno lapkleo (exceptis petrifi- 

 ratis* ii salibus. Polyédra kallas de stenar som hafwa många latera 

 plana och kanter: kallas ock Figura 3 geometricag. Til dessa höra inga 

 andra än christallcr och några metaller: petriticater. som de merendels 

 genereras uti kalk. höra intet hit. 



1 Origin.: autumamns. 



