47 



Satta cristallisationis omnis unica causa. At salt christalliseras 

 kan ingen neka ; wi se det klarligen i Saltpetter siudningen. Christalli- 

 sation är det underligaste af alla phenomena, derföre säger Bobehaven: 

 Christallisationes sunt glebje unita? ex myria clibus particulis 

 salinaribus, qvre in aqva solutas semper se uniunt, ita ut 

 eadem sit forma partium atque totius. Fett hindrar christallisation, 

 ty den kan ock icke ske utan watn ; ty om salt äfwen som victriol lägges 

 i lufften evaporerar han och blir til mull. Här märker man, at ifrån 

 klara christaller, som qwartz och Spat, kan med tryghet slutas til de 

 sammansatte som Ms, som håller swafwel. 



Satta agunt tantum soluta, ergo in fluido. Salt utan watn är i 

 wist afseende intet salt, det består af watn och Jord. 



Lapides christalli dicti a qwartzo et Spato, solum figura differunt. Så 

 äro ock dessa hårdare än de förre, at man med dem slipade kan rita i 

 glas. som med diamant, som skils ifrån dessa i figuren och är hårdare. 



Christalli ömmes in fluido nati sunt. Alla christaller antingen de 

 äro af salt genererade, eller genererade i sten, äro likwäl wäxte i watn. 



Här talas allenast om de almännaste qwartz och spat. Alla chri- 

 staller som wäxa i wåra kalkberg som hafwa sit egit salt, natrum nem- 

 ligen, äro spater och hafwa Figuren natri; men de som wäxa i gråberg 

 hafwa figuren nitri, och äro qwartz. Woro det kiökssalt siuter det in 

 figura murite. Fins der alun, siuter det i aluns figur, så med victriol. 



Christalli lapides componuntur per salta. Saltet går in i sielfwa 

 Substancen af sten, at man trygt kan säga, at alla christaller hafwa salt 

 Figur och blifwit af jordpartiklar som hållit, salt. Afwensom glas giöres 

 af 2 /s qwartz och 1 jz salt. Derföre föres både glas och christaller til 

 Salia. Dok äro de icke re vera salia. Det förhåller sig icke som med 

 charactererna uti metallerna, som ock böra tagas af prochictum. Confirmat 

 Iubc matrix, locits, color, pelluciditas, proprietates, species, urina, 

 stalactites. 



1 :o. Matrix. Ty bergs-christaller genereras altid i klippor. Sielfwa 

 denne matrix skulle ej kunna gie dem detta salt af hwilket det produceras 

 utan genom lufften och regnet, och det nitrum, som deruti är. Hwaraf 

 de och finnas allestädes; men Spat icke så. 



2:o. Locus se. [springorna] och caviteterna hwarest christaller fästa 

 sig på basis, understundom på ena sidan. Qwartz-christaller äro allmenna, 

 derföre at Saltpetret är i wädret för hela werden. 



3:o. Color. Al färg kommer in regno lapideo af malmerne, derföre 

 är nödigt at weta, hwad hwar och en mineral håller för färg, om man 

 deraf skal giöra någon riktig slutsats. Järnvictriol är grönaktig och 

 smälter, hwaraf ockran blir rödaktig. Häraf kommer det, at ock då 



