48 



watnet som christalliseras håller järn uti sig, så få wi Rubin. Koppar- 

 victriöl är blå; deraf bar mau Sapbir, isynnerhet om dertil kommer et 

 alcali volatile, som då giör en högblå färg. Alcali fixum till koppar- 

 victriolen giör grönt, deraf bar man Smaragd som är grön; Ockran af bly 

 blir gul, bär af wäxer topas, som har blyhwits färg. Om man bränner 

 blyockran blir bon högröd. Beryllus är en christall som in genesi är 

 producerad af alcali fixo och koppar, ockra är derföre högblå. Här ses at 

 christallernas färg kommer af sielfwa watnet ; den af saltet och malmerna. 



4:o. Pelluciditas är i christaller och ädla stenar, emedan watnet ej 

 kan föra up utan de aldra finaste partiklar, som äro osynliga, hwilka 

 då de gå til samman äro pellucida. Huru bryta icke de slipade stenar 

 strålame, så at en diamant skiner rät starkt långt ifrån. Naturen gör 

 christallerna genom wätska och kiöld, kwilket fordrar lång tid. Wi giöra 

 dem genom konst uti warma lnvilket går fortare. Der salt är i stenen. 

 der är han härdare, som man ser på Spaten. 



5:o. Proprietates. Al christall af Spat har natri figur och al qwartz 

 nitri, så framt icke kesar [= läser] äro deribland. 



6:o. TPigura. Hwad qwartz-Figuren angår och hwarföre ändarna äro 

 spitsiga, se min Wästg:resa. Victriolum Dodecaedrwm håller alltid sielfwa 

 spiribus vitrioli. Christalliserad bar mist alla sina kanter. Eljest äro 

 på christallerna så många Figurer som salten hafwa. 



7:o. S2)ccics äro här så många som salten, så många äro ock chri- 

 stallerna, quoad figur am. 



8:o. Urina. Henkel har bestyrkt denna saken med en artig observa- 

 tion, wille dok icke bry sig med christallerne, effter han fant dem af en 

 -.i besynnerlig art. Han tog Urinam recentem matutinam juvenis, som 

 ej ännu hunnit till pubertatem, hwars urin följakteligen icke war stin- 

 kande ännu, och derjämte frisk och sund. Han tog deraf 6 qwarter i 

 en flaska af 12 qwarters rymd. kokade den wäl, bandt til med hinnor. 

 sätten i et lagom warmt rum i sin kammare utan at röra det på 4 år, 

 fast det kunnat wara nog 2 är. Da slog han sönder henne och fan pä 

 botn en liusgol jord, men på sidorna christaller, som woro aflånga prisma- 

 tiska, *tora som hafwerkorn, och spitsiga åt änderne som pyramider: 

 dessa hade ändå lrwarken lukt eller smak af salt. Då han tuggade på 

 dem, woro de hårda, och kunde icke smeltas af watn, warandes altså 

 den skorpan som blir i natpottau intet annat än en hård christall. 



9:o. Tartarus, Winsten, blir på samma sät formerad uti winfaten. 



10:o. Stalactites, wäxer der kalkwatn rinner noder. Tar man der- 

 före fin kalk blandad med natrum. slår i watn och låter stå et år, får 



