49 



man ehristall. Est ideoque sal ex[trem]a vis christallitionis. Änteligen 

 märker man at qwarts christallen doger at slipa, men ej af Spat. 



At pröfwa Tratn. 



Til at weta om alcali eller acidum är i watnet tar man pulwriserad 

 consionell och blandar deri; blir det purpurfärgadt, så håller det alcali, 

 men blir des högröt är det acidum. 



Alt watn, som ej är rent, utan är blandat på något sätt blir hwit 

 som miölk när man slor Saccarum Saturni i. Slår man i kalk-watn 

 oleum tartari och det blir hwit, koller det antingen kalksalt, s. kalk 

 s. natrum. 



Är järnvitriol i watnet, då man slår der til oleum tartari, så blir 

 det dunkelt och et miöl stanar på botn. 



Ar muria s. Kiöksalt i watnet; och man slår deri några droppar 

 Saccarum saturni, så blir det som en miölk, och stadnar på botn som 

 grus och gryn. Slår man antingen alcali volatile s. fixum i watn, som 

 håller alun, hwilket är et ganska skadeligt acidum för meniskans kröp, 

 så löpnar det tilsammans och går til botn. 



At pröfwa victriol-watn är ofwanföre förmält nemligen l:o om 

 watnet håller järnvictriol blir det swart genom tillsats af adstringerande 

 som T. ex. ekebark, s. galäple, men slår man dertil Spiritus salis am- 

 moniaci, så behåller det sin färg; 2:o men håller watnet kopparvictriol 

 blir det blå-t, då Spiritus salis amoniaci slås dertil. 



Ordo Secimdus. Sulplmra. 



In igne fumantia et odorata. 



Smältes icke i watn, men osa och röka i eld, hwaraf man strax kan 

 känna om det är en lapis simplex, ty den osar aldrig. Swafwel är fetman 

 som är i jorden. Sådant swafwel är af 2:ne slag. l:o inertia, s. electrum 

 et oitumen. De hafwa intet at giöra med malmerna. 2:o activa, som 

 är pyrites och arsenicum. Dessa bör man noga känna, ty der i ligger 

 grunden til al smältning wid bergswärken. En malm blir aldrig ren om 

 icke swafwel lägges til eller tages ifrån alt som malmarten är. De ste- 

 nar som ej solveras i watn utan i elden, och tillika osa, de höra til denna 

 ord[ning]en, ty de hålla något annat än jordpartiklar, men om malmen 

 prsevalerar för swaflet, så höra de ej hit. Fast en sten håller åtskilligt, 

 bör han likwäl få namn af det han mest håller. 



Linné , Stenriket. 4. 



