55 



4. Sp. Pyrites ferri. amorphos. Jernkes, är blek gul och gier eld, 

 när det slås emot stålet, men koller kan koppar, går kan ej i kuber, gier 

 ej keller eld, är liusgul och sitter i qwarts. 



5. Sp. Pyrites cupri vitrescens qpartzosus, minera cupri clura. 

 Härdmalm kallas kan af bergsmännen när koppar sitter i kes; gier eld 

 för stålet, ty kan kar en kop qwartz uti sig. 



6. Sp. Pyrites cupri, vitrescens, cotaceus, Minera cupri arenacea. 

 Fuss, faller sönder mellan händerna, duger til intet, kaller qwartz och 

 småsand, kwarföre han ock gier eld. 



7. Sp. Pyrites cupri apyrus, micaceus. Minera cupri tenax. Seg- 

 malm. Har något skimmer uti sig, och fäster kopparen i hornmalm eller 

 Talk. Sådan fins i Falun, gier ej eld, ock är swår at smälta. 



8. Sp. Pyrites cupri apyrus, talcosus. minera cupri lamellata. 

 skinslag, är ock en seg malm om koppar sitter deri. 



9. Sp>. Pyrites cupri apyrus, ollaris. Minera cupri arenosa. 

 Sädslag, är och en seg malm som ej gier eld. 



10. Sp. Pyrites cupri, petra deliqvescente, minera cupri pyriticosa. 

 Blötmalm, holler nog swafwel. NB. en sten bör föras til den sort han 

 holler mast utaf. 



Huru swafwel giöres, ses wid swafwelbruket i Nerike. Det tages ut 

 genom en retort, då af den röken, som twingar sig ut, om kan samlas, 

 blir dropswafwel. Eesiduum kastas ut, kwaraf victriolen blir. Om man 

 wil giöra kopparmalm ren från Järn, så måste det ske med swafwel. 

 Och det är orsaken kwarföre han måste gå genom så många eldar. 



NB. Wil man representera sig et eldsprutande berg i miniatur, så 

 sker det således. Man tager limatura martis ock amalgama sulphuris, 1 

 lika mycket af kwart slaget, til 2 U, ock kastar mul öfwer wäl tiltram- 

 pat. sedan man gräfwit en grop i jorden och lagt det deruti. När det 

 legat en stund begynner det röka, och änteligen brinna; s. således. Tag 

 oleum mctrioli, 3 uns, watn, 8 uns, limatura martis 2 lod, sät det i en 

 bouteille wäl tiltept; när det ståt en stund går bouteillen sönder med stark knall. 



Af swafwel giöres många saker, som alla finnes på apoteket, 

 som spiritus sulphuris at läska sig med. Flores sulphuris etc. Swaf- 

 welröken är ganska farlig för bröstet. Dröp swafwel stillar torsk. Pulf- 

 weriserat tages det in för hosta öfwer Flores sulphuris och balsamum 

 sulphuri på socker. Med swafwelos ock- rök kunna alle kreatur förgås, 

 i synnerhet om den blir alt för stark. 



1 -Amalgama» som äfven förekommer i II, beror på någon förvexling, kanske 

 med ana, lika delar: Linnés egenhändiga föreläsningsanteekningar ha endast swafwel. 



