57 



keln eller wattukesen angår, så håller lian den största delen af arseni- 

 cum, kwilket bör iaehtagas. 



Ordo Tertius. Mercurialia. 



Certo caloris gradu fluida, regulo convexo, opaco nitida. 



Denna ordo innehåller sådana stenar som äro superdecompositi, dem 

 jag här kallar mercurialia. Til at bibehålla den i början af denna Clas- 

 sen antagna ordningen, dä man sade at Salia, Sulphura och Mercurialia 

 skulle gifwa notiones characteristicas til kwar och en ordo. Mercurialia 

 äro altså sådana stenar, som icke solveras i watn som salt, utan som 

 swafwel smelta i elden; dok i wiss grad af heta. och effter som det är 

 lät eller hårdsmält; men ryka icke om de icke äro swafwelblandade ; när 

 de i smältningen begjTina rinna, så flyta de icke horisontelt som watn, 

 utan convext liksom woro de halfrunda uphögde. Det som flyter kallas 

 regulus, hwilken är öppen och glänsande som woro han polerad. Slik 

 egenskap har hwarken salt eller swafwel. Detta får man nogsamt se 

 wid capellerna och wid proberingarna, warande denna regulus ej annat 

 än en metall. Alla mercurialia hälla metall, hwad slag det är. 



Somliga indela dem uti Semimetalla, nemligen hydrargyrum, sti- 

 bium, vismutum, zincum, hwilka alla hålla sådan malm, som ej är mal- 

 leabel, utan spröd; hwartil ferrum äfwen nödwändigt borde föras, emedan 

 det är så hårdt, då det kommer ur masungnen, at hammaren giör det 

 ingen skada innan det åter blir upglödgat, och rödt; det öfriga kalla de 

 metalla, men jag förer dem alla til mercurialia. 



Man tror at qwicksilfret är l:m principium til metallerna, isynner- 

 het til guld och silfwer, emedan det är orsaken at de flyta i elden. De 

 som hålla detta mercurium kallas proprie mercurialia eller malmsorter af 

 bergsmännen. Hwarföre ock alla mercurialia, som hålla metaller, böra 

 föras till denna ordo. 



Sättet at försöka hwad slags metall hwar och en sort håller är åt- 

 skilligt, i synnerhet fvrahanda. l:o. Per viam hiimidam, då man pulve- 

 riserar malmen, och solverar honom i sit humido eller menstruo, se. aqva 

 regia s. aqva forti, då des salt samlar sig på botn af glaset, hwilket 

 salt, sedan det blit smält, blir aldeles rent och klart som det bör wara. 

 2:o. Per viam staticam, genom hyclrostatiska wågbalken, då man sänker 

 den ena wågskålen i w r atn, och så dömmer effter metallens tyngd, ty alla 

 metaller hafwa sit pondus specificum. Detta går an med rena metaller, 

 men ej med blandade. 3:o. Per viam autoptlcam. At med blotta synen 



