83 



slutsats liar man giordt, sedan man lärt nogare känna lians art, och fåt 

 några vrissa data på honom. Alla dess Species genereras i eld och flyta på 

 watnet emedan de äro porösa, men då de bli pulveriserade siunka de straxt. 



1. Sp. Pumex vegetdbilium äter, fiiligo. Sot har salt uti sig och 

 smälter i lufften, men då det blir gammalt warder det så hårdt och fast, 

 at det hwarkan i lufften kan solveras eller i watnet flyta. Det sker i 

 skorstenar af förbrände wedpartiklar, och brinner när löga kommer til. 

 Brukas i prober-konsten och giöres deraf Sal amoniacum. 



2. Sp. Pumex argillce cinereus. Är en grå Pumex och ganska rar. 

 Sitter vrid Kakelugnar och kalkberg som en Swamp. 



3. Sj>. Pumex chisti cinereus. Pimpsten s. klåsten; är den rätta 

 pumex. hwarmed skin beredes. Kiöps på apoteken och kommer från 

 Eldsprutande bergen, de der med stor hastighet kasta ifrån sig det sot 

 som innom dem fastnat. Beskaffenheten om de eldsprutande bergen har 

 ingen hafft sig bekant: ty har härom warit åtskilliga meningar. Jag 

 fant [den] på Öland, de der kastat ut kalkgrus på de förbrände alun- 

 materier. [Och] ha [de] dessa omsider fattat eld, och ju mer man öste 

 Tvatn derpå, ju starkare bran det, äfwen då rägn kom. Sammaledes 

 [uppkom eld] på et Phlogiston 1 på Gotland och bran i 7 år. På samma 

 sät förhåller det sig med Etna och Wesugius, der elden från urminnes 

 tid brunnit, och spruta starkare i regn. Denne Mastenen genereras såle- 

 des i lågan: han brukas i medicin ej inwärtes men utwärtes och är et 

 starkt adstringens i gamla rötsår. Är god at nöta af winsten på tänderna. 



i. Sp. Pumex ferri exalbidus. Brunaktig pumex. Är eljest det 

 samma som den andra pumex allenast at han är hårdare, fins vrid järn- 

 grufwor, och masugnar, när man slår watn på skummar han sig. 



5. Sp. Pumex ruter cupri. Är mast lika med de andra. Fins wid 

 Garpenberg, der han sitter som en swamp med sammets färg. 



Genus 2:m. Stalactites. 



[Generatur in elemento aéreo.J 



Blir til i lufften, dock ej utan watn, och sällan annorstädes än i 

 kalkberg. Ty när kalkaktigt watn som altid är blandat med salt, rinner 

 fram någorstädes, och har med sig stenpartiklar, sätter sediment, så 

 kristalliseras det, och blir en sten skorpa på torra qwistar men aldrig 

 [på] gröna, hivarest blir stalactites. Han fins på Omberg i Östergyllen, 

 och pä Gotland; derest kalkberg äro, ser man alla qwistar öfwerdragna 

 och i -watnet glaserade, med en sten-skorpa, hvrilket sker genom den 



1 Orginalet: Phligestan. 



