56 



Detta gör i procent: 



Atlantiska 



Sub arktiska 



Endemiska 



75,o % 



16,6 % 



8,4 % 



28,6 % 



57,i % 



14,3 °/„ 



72,7 % 



27,3 % 



— 



Öfre litoralregionen 

 Nedre „ 



Sublitoralregionen . . 



Dessa siffror visa dels (se tab. p. 55) att det är fucoidéer, 

 som utgöra hufvudmassan af de subarktiska arterna. De subark- 

 tiska fucoidéerna äro lika många som de atlantiska. Hufvudmassan 

 af chlorophycéer och floridéer är däremot af atlantiskt ursprung. 

 Med afseende på gruppernas fördelning på de olika regionerna 

 må påpekas, att det just är de subarktiska fucoidéerna, som äro 

 orsaken till att de subarktiska formerna äro i majoritet i nedre 

 litoralregionen, i minoritet däremot i öfre litoralregionen och sub- 

 litoralregionen på grund af där rådande öfvervikt af atlantiska 

 chlorophycéer och floridéer. 



För en jämförelse af förhållandet mellan atlantiska och sub- 

 arktiska former i inre delen af Östra Östersjön och andra när- 

 gränsande områden lämpa sig Kielerbukten och Kristianiaf jor- 

 den, hvarifrån fullständiga förteckningar föreligga af Reinbold 1 

 och Gran 2 . Som Gran ej behandlat chlorophycéerna och denna 

 grupp dessutom svårligen lämpar sig att lägga till grund för 

 jämförelser till följd af de många kritiska Enteromorphorna och 

 Cladophoréerna, jämföras endast fucoidéer och floridéer. Enligt 

 Gran förekomma i Kristianiaf jorden 63 fucoidéer och 76 flori- 

 déer- 5 , Ii vartill komma af Simmons 4 ytterligare funna 3 fucoidéer 

 och 2 floridéer, således summa 144 arter. Af dessa äro 



1 1. c 



"-' Kristianiaf jordens algeflora. 1897. 



3 Inklusive bangiacéerna. 



4 Alg. Notiser II. Einige Algenfunde bei Dröbak, 1898. 



