i jstersjöns hafsalgflora — åtminstone vid de svenska kusterna 

 ^ — är ännu mycket ofullständigt känd och undersökt. Tack 

 vare Krok 1 känna vi visserligen hufvuddragen af denna floras 

 sammansättning och utbredning, men någon utförligare fram- 

 ställning af alglifvet vid de svenska Östersjökusterna föreligger 

 icke från något enda ställe. Denna brist är dess mer påfallande, 

 som vi — hufvuclsakligen genom Reinkes arbeten' 2 — äga en 

 mycket god kännedom om algfloran vid den tyska Östersjö- 

 kusten, med h vilken således en jämförelse är lätt att anställa. 

 En sådan jämförelse måste lämna viktiga bidrag till besvarandet 

 af frågan om algflorans i inre Östersjön ursprung och växt- 

 geografiska ställning. Och för diskussionen af detta spörsmål 

 åter är kännedomen om Norra Ishafvets algflora — sådan vi nu 

 äga den förnämligast genom K.tellman 3 — en nödvändig förut- 

 sättning och således af fundamental betydelse. Härtill knyta 

 sig nu äfven andra spörsmål att besvara som frågan om alg- 

 regionerna och algformationerna i Östersjön samt deras förhål- 

 lande till dem, som vi känna från andra delar af Skandinaviens 

 vidsträckta kust. Om alglifvet i Östersjön vid svenska kusterna 

 vintertiden är vidare ej heller någonting kändt. 



För att i någon mån utfylla den lucka, som i nu berörda 

 hänseenden finnes i vår kunskap om den svenska Östersjö- 

 floran, företog jag åren 1897 och 1898 algologiska undersök- 



1 Krok. Algfloran i inre Östersjön och Bottniska viken. 1869. 



2 Algenflora der westlichen Ostsee 1889. m. fl. 



: Xorra Ishafvets Algflora 1883. m. fl. arbeten. 

 SvedeHus, Östersjöns hafsalgflora. 1 



