85 



uppstå därigenom att ursprungligen fastsittande individ lösryckas 

 och föras till strömstilla ställen, där de anhopas ofta i stora 

 massor och fortsätta att lefva under de nu på flerfaldigt sätt 

 förändrade lifsvillkoren. Dessa verka i hufvudsak därhän, att 

 det ursprungligen bandlika, mer eller mindre breda skottet af- 

 smalnar slutligen ända till trådsmalhet. Samtidigt börja luftblå- 

 sorna försvinna och de smalare formerna sakna alldeles sådana. 

 Afven receptaklerna försvinna, i det att de smärre i^t^s-formerna 

 uteslutande propageras genom skottbildning. I det lösliggande 

 lefnadssättet torde man se den förnämsta förklaringsgrunden till 

 dessa formers ytterliga reduktion. Liksom Darbisrtre 1 visat, att 

 lösslitna Phyllophora-arter ej fruktificera, utan endast förökas 

 genom bildning af skott, hvilka blifva smalare än sina respek- 

 tive hufvudskott, sa förhåller det sig äfven här med Fucus-ior- 

 merna. Under det att samtidigt fastsittande Fucus-former äro 

 rikligt fertila, så har jag aldrig iakttagit fertila lösliggande for- 

 mer. Dessa, som i stället äro rikt förgrenade, kunna genom 

 skottbildning ersätta den uteblifna sexuela individbildningen. 



Da man kan på samma plats påträffa om hvarandra indi- 

 vid med alla möjliga gradationer i af seende på skottens bredd, 

 så torde detta få sin förklaring därigenom att nyrekrytering af 

 lösliggande former alltjämt sker. De bredaste lösliggande for- 

 merna äro de, som senast ändrat lefnadssätt, liksom å andra si- 

 dan de smalaste äro de äldsta. 



Alldeles liknande, tydligen på samma sätt uppkomna, smala, 

 lösliggande former af Fucus inflatus har Köld. -Rosenvinge be- 

 skrifvit och afbildat från Grönland 2 . 



Om man skulle, med bortseende från genom dessa egen- 

 domliga levnadsförhållanden framkallade formförändringar, från 

 andra synpunkter vilja i olika serier gruppera områdets F. 

 vesictdosus-former, så torde lämpligast hänvisas till Kjellmans 



1 Phyllophora-Arten d. westl. Ostsee p. 43. 



2 Deux. mémoire etc, p. 45, Taf. I. 



