Inledning. 



Flertalet kända fanerogamer torde numera ha varit 

 föremål för grundliga undersökningar i morfologiskt och 

 anatomiskt afseende, och dessa undersökningar ha ej in- 

 skränkts till de fullt utvecklade individen, utan ofta börjat 

 på embryonalstadiet och sedan utsträckts öfver de för- 

 stärkningsperioder växterna genomlöpa, innan de blifva 

 fullvuxna eller m. a. o. fortplantningsdugliga. Morfolo- 

 giska beskrifningar af groddplantor samt dylika uppgifter 

 rörande växternas förstärkningsstadier saknas därför ej i 

 litteraturen. Bland författare på detta område torde i 

 främsta rummet böra nämnas IRMISCH 1 ), WARMING 2 ) 

 och Klebs 3 ), hvarjämte för öfrigt hänvisas till den utför- 

 liga litteraturförteckning, som Klebs meddelar i det an- 

 förda arbetet. 



Hvad groningens och groddplantans biologi beträffar, 

 så har den visserligen blif vit undersökt af många forskare, 

 men dessas uppmärksamhet synes i de allra flesta fall ha 

 varit riktad på särskildt de biologiska förhållanden, som 

 ha betydelse för groningens mekanism eller ha till upp- 

 gift att rusta den späda plantan till kampen för tillvaron. 

 Den sida åter af ifrågavarande ämne, som berör tiden 

 för groningen och — i närmaste samband därmed — 

 frönas olika behof af eftermognad, synes däremot ytterst 



i) Se t. ex. Bot. Zeitung 1848 — 1876, m. fl. st. 



2) Bot. Notiser 1876, 1877, Bot. Tidskrift Ser. III, Bd 2, m. fl. st. 



3) Beiträge zur Morphologie tind Biologie der Keimung, Unters. aus 

 dem bot. Institut zu Tubingen 1881 — 1885. 



