38 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 



mot sin spets. Härtill kommer äfven en annan olikhet mellan 

 de båda ifrågavarande arternas holkblad. bestående deruti, att 

 bladets laterala delar äro hos C. foetida mycket starkt inåt- 

 böjda, så att de ömsinta en djupare ränna än hos C. alpina. 

 Liksom blomkorgarne voro af mindre dimensioner än hos före- 

 gående art, så uppträda äfvenledes holkbladen härstädes med 

 mindre storlek ; deras längd under blomstadiet belöper sig till 

 10 mm., under fruktstadiet ha de en längd af 11 mm. Blom- 

 fästet med respektive 1 och 2 mm. i höjd. 



Snitt 1. Tvärsnitt genom holkbladet på dess halfva höjd 

 (blomstadium). Fig. 31. Detta har att uppvisa i det närmaste 

 samma förhållanden som motsvarande snitt hos föregående 

 art. Dess form är ungefär densamma hos båda arterna, dess 

 dimensioner liksom hela holkbladets mindre hos denna än hos 

 föregående art; snittets mäktighet är nämligen 0,2 3 o mm. i 

 radial och 1,4 7 o mm. i tangential riktning. 



Dess byggnad liknar i mycket den, som vi förut funnit 

 vara utmärkande för motsvarande holkbladshöjd hos C. alpina. 

 Cellerna hos A äro beskaffade på samma sätt som hos före- 

 gående art; deras storlek är 23 x 24 \.i\ väggarnes tjocklek är 

 i det närmaste öfverensstämmande med den, som förekommer 

 hos C. alpina. Ytterväggen har här en tjocklek af 5,7 5 ^/, 

 innerväggen af 2,5 \i och sidoväggarne af omkr. 1,5 /,*. 



B:s celler ha samma utseende som hos C. alpina, men upp- 

 träda vanligen i 3:ne lager, ha en medelstorlek af 22 x 22 p. 

 och väggar med en tjocklek af omkr. 2 fi\ äro således något 

 fastare än hos C. alpina. I motsats till förhållandet hos 

 denna bildar B härstädes bladets mäktigaste väfnad, dess 

 största mäktighet i radial riktning utgör 65 \.i. (Mäktigheten 

 är här beräknad i riktning efter en linie, som dragés vinkel- 

 rätt mot A:s inre gräns från yttre kanten af det parti af C, 

 som ligger närmast medianplanet, och ej såsom hos C. alpina 

 i detta sjelft, der B:s mäktighet naturligtvis är större, eme- 

 dan det i detta bildar en mot det mediana kärlknippet inskju- 

 tande bugt. En uppmätning utefter den senare linien skulle 

 naturligtvis gifva ett betydligt högre värde än det, som i allmän- 

 het tillkommer B). 



Hvad nu C beträffar, så ha dess celler samma kambium- 

 artade beskaffenhet som hos C. alpina, men väfnadens mäktig- 

 het är der emot betydligt mindre, uppgår i närheten af median- 

 planet, der den är starkast utvecklad, till 60 p, fördelade på 



