62 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 



väggar, som i ifrågavarande del af kärlknippet visa förved- 

 ning. Första antydan till det inre stereombandets uppträ- 

 dande visar sig här såsom hos föregående art, derigenom att 

 förvedning inträder uti cellväggarne hos E. Denna företeelse 

 visar sig här först hos mindre grupper af väfnadens celler, 

 hvilka dessutom äro belägna i snittets laterala delar (om 

 detta är något för arten konstant, kan jag ej afgöra). Här- 

 efter tilltager bandets mäktighet ju längre nedåt uti bladet 

 det befinner sig, i det att allt flera och flera lager af celler 

 med förvedade väggar uppträda utanför E. I ett afseende 

 har detta inre bastband att uppvisa en afvikeJse från det 

 förhållande, hvarunder det uppträder hos samtliga ofvan af- 

 handlade arter. Hos dessa utgjordes dess undre gräns af 

 blomfästets öfre parti, hos ifrågavarande art deremot slutar 

 det ej vid holkbladets öfvergång uti detta, utan fortsätter 

 nedåt ända till dettas undre mot korgskaftet belägna delar. 

 Vid gränsen mellan blomfästet och holkbladet öfvergå de 

 prosenkymatiska celler, som bilda detsamma uti det senare 

 organet, så småningom till parenkymatiska, hvilka liksom 

 bastcellerna äro försedda med fasta, förvedade och porösa 

 väggar. Deras omkrets är såväl på tvär- som längdsnitt en 

 bredare eller smalare ellips, livars största axel på ett tvär- 

 snitt faller i tangential riktning, å längdsnittet deremot uti 

 organets höjdriktning. Det af ifrågavarande celler bildade 

 partiet har formen af ett i radial riktning ungefär jämntjockt 

 band, hvilket i sin helhet bildar en ring, som uppträder i 

 inre delen af blomfästet (se fig. 46). 



Crepis aspera L. (i. inermis. 

 Fig. 47—52. 



ITpsala botaniska trädgård den 2 V 8 1891. Blomkorgarna 

 hos ifrågavarande art äro ännu mindre än hos den föregående, 

 i det de under blomstadiet ha en längd af endast 11 mm., 

 som under fruktstadiet nedgår till 10 mm., hvilket här lik- 

 som hos C. Dioscoridis beror derpå, att kronbladens spetsar 

 skjuta längre upp öfver holkbladen än fröfj unstofsen sedermera 

 gör. Deras bredd är något olika under de båda ifrågavarande 

 stadierna af deras utveckling; denna utgör vid blomningen 3,5 

 mm., vid fruktmognaden 5 mm. Holkbladen, som redan på blom- 



