BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 19. AF1). III. NIO 3. 17 



Olikheterna mellan dem och de snitt, som äro tagna genom 

 bladets halfva höjd och dess bas, komma dock att vidröras 

 blott i mera allmänna ordalag. Mera detaljerade beskrifningar 

 lemnas endast öfver de snitt, som visa bladets byggnad a de 

 2:ne nyss nämda punkterna. 



Såsom reagens på väfnader med förvedade cellväggar har 

 jag användt det af Wiesner anbefalda fLoroglueinet i förening 

 med saltsyra. 



Efter förntskickandet af dessa anmärkningar öfvergår 

 jag un till att lemna en närmare framställning af den ana- 

 tomiska byggnaden hos några Cichoriaceers holkblad på olika 

 höjder och under olika utvecklingsstadier samt börjar då med 

 en af de arter, som visa de ofvan påpekade förändringarne mest 

 utpräglade, nämligen 



Crepis alpina L. 



Fi.o-. 1—30. 



Upsala bot. trädgård hösten 1887. Blomkorgen är, såsom 

 ofvan framställts, försedd med holkblad af tvenne slag, för- 

 delade i flera kransar. Den innersta kransens blad äro 

 sinsemellan lika, men olika bladen i de öfriga kransarne, 

 hvilka åter sinsemellan visa samma utseende; de äro långa, 

 smala och nästan jemnbreda samt ligga tätt intill h varan dra 

 med sina kanter, hvilka äro tunna och hinnartade, hvaremot 

 bladets midtelparti är mäktigare och af örtartad beskaffenhet. 

 Dess båda sidohälfter ligga ej i samma plan, utan äro böjda 

 något, fastän helt obetydligt, inåt, så att bladet på sin 

 insida bildar en grund ränna. Dennas djup ökas allt mer 

 och mer mot bladets bas, hvarest den omsluter fruktämnes- 

 delen af de längst utåt belägna blommorna. De öfriga sins- 

 emellan lika holkbladen äro fördelade i flera kransar; bladen 

 i dessa äro torrhinniga, äggrunda, nästan glatta och mycket 

 kortare än de inre. De utgå från den öfversta delen af blom- 

 korgens skaft eller från basdelen af blomfästet. Detta bildar 

 en skål, hvars botten utgöres af det egentliga blomfästet d. 

 v. s. det organ, som bildar blommornas utgångspunkt och som 

 har en temligen plattad form. Skålens väggar bildas till stor 

 del derigenom, att holkbladens nedre delar sammanväxa med 

 sina kanter. Det är denna nedre, ej fria del af holkbladet, 

 som omsluter fruktämnet, h vilket hos Compositeerna utgör 

 blommans nedersta parti. Att blommorna således utgå nedan- 



