BIHANG TILL K. SV. YET.-AKAD. HANDL. BAND 19. AFD. III. N!0 3. 7 



äfven här och der inom den botaniska literaturen. Hildebrand 

 (19) omtalar, hur hos Centaurea montana blomkronorna qvar- 

 sitta efter blomningen och bilda ett tak öfver de i utbildning 

 stadda frukterna, hvilket är af stor betydelse, emedan eljest 

 regnvatten kunde samlas i det skållikt fördjupade blomfästet. 

 När frukten nått sin mognad, bortkastas det af blomkronorna 

 bildade taket. 



Att bladorganen inom växtens florala region i vissa fall fått 

 sig den uppgiften tilldelad att verka såsom spridningsmedel för 

 frukten, finnes framstäldt i h varje utförligare lärobok i växt- 

 morfologi. Detsamma är fallet i ett utförligt arbete af Hilde- 

 brand (18). Afven Kerner egnar i andra bandet af sitt välkända 

 arbete »Pflanzenleben» en stor del af detta åt framställandet af 

 de företeelser, som ega rum inom växtens florala region, och de 

 ofta märkvärdiga inrättningar, som finnas för att trygga 

 pollinationen och fruktens utbildning samt till slut dennas 

 spridning. 



Efter att nu i största korthet och mycket ytligt ha fram- 

 ställt de allmännaste företeelser, som kunna ega rum inom 

 växtens florala region, och de förändringar, som kunna in- 

 träffa hos densamma, öfvergår jag till en kortfattad redo- 

 görelse för afsigten med mitt arbete. — Vid ett tillfälle 

 fastade en af mina lärare, prof. F. B,. Kjellman, min upp- 

 märksamhet på att åtskilliga delar inom växternas florala 

 region tilltaga mer eller mindre starkt uti fasthet och tjock- 

 lek under den tid, som förflyter mellan pollinationen och 

 fruktmognaden. De delar, som visa dylika förändringar, äro 

 olika hos olika växter (från fruktämnets förändringar bort- 

 ses här i allmänhet). Bland sådana märkas holkbladen hos 

 Cichoriaceer. hvilka efter blomningen sluta sig omkring den i 

 utbildning befintliga fruktmassan, h yllet hos en del Corymbi- 

 ferer och Cynarocephaler såsom Chrysanthemum- och Xeran- 

 themumarter, hvilket ombildas till ett fast, mer eller mindre 

 koniskt organ, som med sin bredare basdel sitter, fastän mycket 

 löst, fästad på fruktens spets. Likadant är förhållandet hos 

 Helianthus annuus. 



Hos Trifolium subterraneum består blomhufvudet af 2 

 slags blommor, sterila och fertila; de förra utbildas efter 

 pollinationen till organ af ungefär samma form som en hö- 

 gaffel; dessa ha en mycket fast byggnad och bidraga till att 

 föra den unga fruktsamlingen ned i marken. 



