4 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 



phaser, gå dock äfven stundom i samma riktning, men kunna 

 under dylika förhållanden framträda med olika styrka vid skilj da 

 tider. Hvad först de florala axlarne beträffar, så ligger deras 

 uppgift företrädesvis uti att leda t^ggnadsämnen till blomman 1 

 och frukten samt i att uppbära dessa båda bildningar. Största 

 anspråket härutinnan ställes på blomaxeln under den florala 

 regionens sekundära utvecklingsphas, ty under denna utbildas 

 å ena sidan fruktämnet till frukt, hvilket ofta, i synnerhet hos 

 växter med kort vegetationsperiod, måste försiggå skyndsamt, 

 å andra sidan ställes mycket större anspråk på de florala 

 axlarnes bärförmåga genom den större tyngd, som frukten 

 eger framför blomman. Mera sällan utbildas de florala axlarne 

 till spridningsorgan för frukten. Några sådana fall omtalas 

 t. ex. af Ascherson (3). 2 Äfven kunna de genom att an- 

 taga lifliga färger bidraga till blommans exposition (28 p. 

 162). 



Hvad blommans bladorgan beträffar, sä ha under knopp- 

 skedet väl egentligen endast foderbladen någon särskild upp- 

 gift, i det de bilda ett skydd för de innanför liggande mera 

 ömtåliga kronbladen och könsdelarne. Under pollinations- 

 skedet, då blomman så att säga först börjar att funktionera, 

 får hvar och en af dess delar sin särskilda uppgift att fylla. 3 

 I många fall torde denna ej inskränka sig till en, utan samma 

 bladkrans kan ofta funktionera på mera än ett sätt. Att 

 ingå närmare på dessa förhållanden är ej min afsigt, ty det 

 ligger utom planen för denna afhandling och skulle dessutom 

 taga för mycket både tid och utrymme i anspråk Jag hän- 

 visar blott till arbeten af Ch. Darwin, Hildebrand, Delpino, 

 Kerner m. fl. 



Efter pollinationens upphörande inträder blomman i ett 

 nytt skede, som vi kallat fruktutbildningsskedet. Under detta 

 blir det blommans förnämsta uppgift att skaffa skydd åt de 

 delar, som genom pollinationen fått impuls till vidare utveck- 



1 Såsom lätt inses, är blomman här tagen i en mera inskränkt betydelse 

 än ofvan och såsom en motsats till frukten. Denna oegentlighet eller att 

 ordet »blomma» uppfattas ena gången i en mera vidsträckt, en annan gång i 

 en mera inskränkt betydelse, förekommer ofta i det följande. Af samman- 

 hanget torde det dock ej vara svårt att afgöra, uti hvilken betydelse ordet 

 står vid hvarje särskildt tillfälle. I sin inskränkta betydelse står blomma 

 alltid som en motsats till frukt. 



2 Siffran hänvisar till literaturförteckningen. 



3 Alla de inrättningar, som påträffas uti blomman, ha under denna 

 period i allmänhet till uppgift att underlätta pollinationen. 



