/■QfZX 



U, 



ti växtens lif kan man urskilja tvenne stadier, det vege- 

 tativa och det vegetatift-florala stadiet, af hvilka det förra är 

 en förutsättning för det senare. En af växtens allra vigti- 

 gaste uppgifter är nemligen den att utbilda en talrik och så 

 väl som möjligt utrustad af komma. Och för att detta skall 

 kunna ske, är det nödvändigt, att en större eller mindre 

 mängd byggnadsmaterial finnes redo att användas. Dettas an- 

 skaffande åligger växtens vegetativa system. Först när detta 

 nått tillräcklig utbildning, kan växten inträda i sitt andra 

 utvecklingsstadium och utbilda det florala systemet. Äfven 

 hos detta kan man urskilja tvenne utvecklingsphaser. Den 

 första utaf dessa, som man skulle kunna benämna den primära, 

 omfattar den tidrymd, som ligger emellan tidpunkten för upp- 

 trädandet af blommans första anlag och pollinationen, som af- 

 slutar så att säga första akten uti blommans lif. Den andra 

 utvecklingsphasen, som man i förhållande till den förra kan 

 benämna den sekundära, sträcker sig frän tidpunkten för det 

 hanliga befruktningsämnets öfverförande till den honliga köns- 

 apparaten till och med den, då fröspridningen, som bildar 

 afslutningsskedet uti det florala systemets utveckling, egt rum. 



Uti hvar och en af blommans lifsphaser skulle jag vilja 

 urskilja tvenne skeden, som stå till hvarandra uti en viss 

 relation, på sådant sätt nemligen, att det första skedet uti 

 hvar och en af dess båda lifsphaser i allmänhet har en 

 större längd än det senare. De olika skedena skulle kunna 

 benämnas knoppnings-, pollinations-, fruktutbildnings- och 

 fröspridningsskedet. 



De uppgifter, som hvarje särskild del af växtens florala 

 region, har att fylla, äro, hvad en och samma del beträffar, 

 ofta olika under dennes båda på hvarandra följande utvecklings- 



.v ^. 





