BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 19. AFD. III. NIO 3. 87 



obetydlig utsträckning, i det att ett yttre bastband helt och 

 hållet saknas, h vartill något motstycke ej förefunnits hos före- 

 gående arter. Det inre bastbandet har den deremot gemen- 

 samt med dessa. 



Att döma efter den af Daniel (10 p. 28) lemnade korta 

 beskrifningen öfver byggnaden af holkbladen hos Picris hie- 

 racioides, tycks denna vara temligen lika hos de båda arterna, 

 med den skillnad likväl, att hos P. hieracioides bastbandet 

 på bladets insida tycks saknas, h var jämte han fått det medi- 

 ana knippets yttre stereomband att bestå af skleröst parenkym. 



Thrincia hirta. Roth. 



Upsala botaniska trädgård den 28 aug. 1891. 



I det väsentliga äro ifrågavarande arts holkblad öfverens- 

 stämmande med föregående arters. De ha till skillnad från 

 dessa endast något större bredd med mindre tjocklek. För- 

 ändringarne, som de undergå efter blomningen, yttra sig här 

 likaledes uti en ökning af deras såväl volym som fasthet. 

 Deras längd utgör under blomstadiet 10 mm., under frukt- 

 stadiet 11 mm. Blomkorgens längd under motsvarande tider 

 är 20 och 17 mm. Bredden hos densamma är under blom- 

 stadiet 8, vid fruktmognaden 11 mm. Höjden hos blomfästet 

 ökas efter blomningen från 1 till 2 mm. 



Snitt 7. Tvärsnitt genom holkbladets halfva höjd (blom- 

 stadium). 



Straxt of van nämde vi, att holkbladen hos denna art 

 hade en större bredd, men mindre tjocklek än hos de före- 

 gående arterna. Detta visar sig äfven på de mått, som an- 

 gifva snittets mäktighet både i radial och tangential riktning. 

 Den förra är 0,2 o o mm., den senare 2,8 2 o mm. 



En annan omständighet, som ganska snart faller i ögonen, 

 är att hos ifrågavarande art yppar sig samma svårighet som 

 hos den närmast föregående, nemligen att i den cellmassa, 

 som utfyller rummet mellan bladets båda epidermisväf nåder, 

 kunna urskilja de olika skikt, som hos föregående arter blifvit 

 benämda B, C och D, och detta på den grund, att cellerna i 

 de lager, som bilda bladets midtelskikt ej sticka skarpt af 

 från de närgränsande skiktens. Dock skulle man kunna få en 

 gräns mellan B och C, som i så fall skulle bildas af mjölk- 



