112 ELIASS0N. SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 



deras utveckling. Och af denna skildring framgår, att ett 

 och samma holkblad kan hafva en mycket skild byggnad på 

 olika tider. Nu återstår det, sedan befintligheten af en dylik, 

 olikhet uti holkbladets byggnadssätt i det föregående blifvit 

 ådagalagd, att försöka besvara en del frågor, som med nöd- 

 vändighet måste tränga sig på livar och en, som fått känne- 

 dom om förekomsten af densamma. Hvad som härvidlag 

 först och främst är af intresse att få veta är utan tvifvel, 

 pa hvilket sätt denna olikhet kommer till stånd. Men icke 

 nog med detta. Af ven ändamålet med uppträdandet af 

 denna förändring uti holkbladens byggnadsplan utgör ett 

 spörjsmål af ett ingalunda mindre intresse, som äfvenledes 

 fordrar sin lösning. 1 det yttre visade sig förändringarne 

 hos holkbladen på det sätt, att dessa senare tilltogo mer eller 

 mindre starkt uti volym och fasthet. Hur kommer förän- 

 dringen uti det förstnämda afseendet till stånd? Astadkom- 

 mes holkbladets större volym pa fruktstadiet endast genom 

 delning eller uteslutande genom förstoring af de celler, som 

 under blomstadiet bilda bladets massa? Eller är det en kombi- 

 nation af dessa båda faktorer, som är orsaken till holkbladets 

 ökade volym vid tiden för fruktmognaden? 



Hvad den större fastheten hos holkbladet vid sistnämda tid- 

 punkt beträffar, så gäller det att afgöra, om den framkommer 

 genom utbildandet af specielt mekaniska element eller om den 

 möjligen kan uppkomma på något annat sätt. Här föreligga 

 således åtskilliga frågor till besvarande. Svaret ligger väl i 

 den redan förut lemnade, mera vidlyftiga framställningen af 

 de förändringar, som holkbladen hos hvarje särskild art 

 undergå, men en kort öfverblick af dessa hos samtliga arterna 

 torde nu vara på sin plats. I det följande skola vi se 

 till, huru dessa förändringar yttra sig uti de olika delarne 

 af samtliga arternas holkblad och därvid betrakta hvar och 

 en sådan särskildt för sig. Men innan jag ingår på en skil- 

 dring af den anatomiska byggnaden och förändringarne, som 

 försiggå med afseende på denna, må vi först taga en kort 

 öfverblick af de förändringar, som ega rum uti blomkorgarnes 

 makroskopiska förhållanden. Hos alla arterna förändras blom- 

 korgens längd efter blomningen. Men förändringen uti detta 

 afseende går uti tvenne rakt motsatta riktningar. Under det 

 att hos de tre första arterna (C. alpina, foetida och rubra), 

 som alla höra till Barkhausia-gruppen af Crepisslägtet, korgens 



