154 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 



vind såsom t. ex. mot för stark transspiration och angrepp 

 af djur. 



Men andra tider, andra funktioner. Då frukten nått sin 

 mognad, är den i stånd att sjelf skydda sig på grund af sin 

 väggs byggnad. Således äro holkbladen nu öfvernödiga såsom 

 skyddande organ. De äro vid ifrågavarande tidpunkt rent 

 af skadliga, ty om de förblifva i den ställning, som de intaga 

 under fruktutbildningsskedet, skulle de hindra fröspridningen, 

 emedan på grund af det starka trycket, som de utöfva på 

 fröfj uns massan, denna ej kan fritt utbreda sig. Alltså måste 

 de ändra ställning, hvilket äfvenledes sker. Kunna holkbla- 

 dens mekaniska väfnader, speciellt bastbanden, hafva någon 

 del i detta? Rathay (30) omtalar, att holkbladen hos Carlina 

 äro straxt ofvan undersidans epidermis försedda med ett bast- 

 band, genom hvars sträckning under väta och hopdragning 

 under torka blomkorgarne sluta och öppna sig, samt att holk- 

 bladen hos andra Cynareer äro bygda på ungefär samma sätt 

 som hos Carlina, men att de hos dem få en dylik hygroskopici- 

 tet först vid fruktmognaden. Detta visar, hvilken vigtig roll 

 bast väf nåden kan taga uti holkbladens utåtböjning vid sist- 

 nämda tidpunkt. Steinbrinck (34) med flera framhålla den 

 betj-dande del, som bastlika celler taga i fruktens öppnande 

 och att det ofta är förvedade och bastlika celler uti frukt- 

 väggens inre epidermis. som genom sina kontraktioner fram- 

 kalla de spänningar, hvarigenom detta försiggår. Den stora 

 öfverensstämmelse, som i detta af seende råder mellan holk- 

 bladens och en fruktväggs byggnad, ha vi förut i förbigående 

 påpekat, en öfverensstämmelse, som leder till den förmodan, 

 att det sätt, hvarpå Cichoriacceernas korgar och en del fruk- 

 ter öppna sig, i mångt och mycket är lika. Och detta före- 

 faller ej underligt, då man betänker, att Compositeernas holk- 

 blad i biologiskt afseende spela helt och hållet samma roll 

 som fruktväggen i en kapselartad frukt. 



När fruktmassan nått sin mognad, upphör den att verka 

 attraherande på ledningen af vatten och andra ämnen, en in- 

 torkning af holkbladets väfnader eger rum, dessa kontrahera 

 sig, i all synnerhet de stereomatiska. Utaf dessa senare torde 

 bastbanden genom sin kontraktion mest bidraga till att föra 

 holkbladen utåt från fruktmassan. Och de stereomatiska väf- 

 nadernas öfvervägande utsträckning uti bladets yttre del skulle 

 just kunna ha sin grund deruti, att det är i riktning utåt 



