BIHANG TILL K. SY. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 19. AFD. III. NIO 3. 155 



som denna holkbladens böjning försiggår. Hos C. foetida 

 och C. aspera, der det yttre bastbandet har sin plats nära 

 bladets insida, är o B-partiets celler starkt sträckta i dorsi- 

 ventral riktning och motverka genom sin kontraktion, hvilken 

 bör försiggå med sin största styrka i riktningen inifrån utåt, 

 det yttre bastbandets, hvars sammandragning på grund af dess 

 cellers öfvervägande utsträckning i bladets längdriktning äfven 

 bör, åtminstone absolut, försiggå starkast i just samma rikt- 

 ning, och som på grund af väf nådens inåtvända läge skulle 

 kunna ha till följd en inåtböjning af bladet. 



Starkaste inflytandet på holkbladens utåtböjning vid frö- 

 spridningen har nog blomfästet. En intorkning af dess väf- 

 nader och en kontraktion af dessas celler, isynnerhet af dem, 

 som bilda fästets yttre hälft och som äro utdragna i radial 

 riktning, måste hafva den verkan på de å fästets kant sittande 

 holkbladen, att dessa dragas utåt och nedåt. Yid minskningen 

 uti vattentillförseln skulle äfvenledes den starkt positiva 

 spänningen hos den ofvan omtalade lakunösa väfnaden, som i 

 nedersta delen af blomfästet bildar dess inre hälft, upphöra. 

 Detta kunde äfven ha till följd en utåtgående rörelse hos 

 holkbladen. 



Åtskilliga andra spörjsmål än de nu afhandlade skulle 

 kunna uppställas till besvarande. Man skulle ju kunna fråga, 

 hur det kommer sig, att holkbladens utbildning försiggår på 

 olika sätt hos olika arter, h varför t. ex. den yttre bastväfna- 

 den hos en art uppträder såsom ett enda sammanhängande 

 band, hos en annan deremot såsom tvenne större partier, hos 

 en tredje under formen af flera smärre strängar, hos en fjerde 

 alldeles icke kommer till utbildning o. s. v. Men att besvara 

 dylika frågor fordrar en så djup inblick i växtens lif och en 

 sä noggrann kännedom om alla de faktorer, som kunna in- 

 verka bestämmande på dennas byggnad, att detta ej kan ske 

 på vetenskapens nuvarande ståndpunkt. Och ej ens en full- 

 ständig kännedom om dessa, så som de nu för tiden kunna yttra 

 sig, vore tillräcklig. Det fordras äfven en noggrann sådan om 

 byggnaden hos h varje särskild arts stamfäder och om de 

 förhållanden, h varunder dessa lefvat under förflutna geologi- 

 ska perioder för att en fullt nöjaktig förklaring öfver de olik- 

 heter, som visa sig uti holkbladen hos olika arter, skulle 

 kunna lemnas. Ty en god del af dem har nog sin grund 

 uti ärftligheten. 



