36 H. Wilh. Arnell. 



gagnandet af herbarier hafva redan omnämnts. Afven många 

 andra finnas, hvaribland den, att man vid begagnandet af andras 

 samlingar nästan alltid lemnas i okunnighet om de yttre på- 

 skyndande eller försenande förhållanden, såsom t. ex. höjd 

 öfver hafvet, lokalens läge mot solen eller i skuggan m. m., 

 hvari mossorna ute i naturen kunna vid insamlingen hafva be- 

 funnit sig. De förhållanden, h varunder mossorna i naturen lef- 

 vat, är det dock nödvändigt att känna, för att kunna åter- 

 föra till medelförhållandet de abnormiteter i fråga om tiden för 

 blommornas och frukternas utveckling, som lokala förhållanden 

 ofta kunna förorsaka. Derför har förf. alltid försökt låta de egna 

 samlingarne utgöra grundvalen för undersökningarne. Till frukt- 

 mognadstidens bestämmande lemna dock herbarierna i allmänhet 

 rikligt material, emedan i första rummet fruktbärande exemplar 

 till dem insamlas. Härigenom blifva samlingarne deremot ofta otjen- 

 liga till undersökningar af blomningstiden, åtminstone hos det 

 stora antal mossor, som ej blomma liktidigt med fruktmognaden. 

 Af många mossor torde derför i herbarier friska blommor 

 aldrig finnas, t. ex. af de under blomningen ytterst små jord- 

 mossorna. Helt och hållet odugliga för dessa kalendarii-under- 

 sökningar hafva dessutom en mängd herbarie-exemplar blifvit 

 derigenom, att insamlingstiden ej blifvit på dem antecknad. 



Den i det följande kalendariet begagnade tidräkningen är 

 överensstämmande med den redan af Linné i »Calendarium Florae» 

 framstälda indelningen af året i 12 vegetativa utvecklingsperioder 

 (Menses), för h vilka indelningsgrunden är tagen från de mest i 

 ögonen fallande utvecklingsstadierna under året hos fanerogam- 

 vegetationen. Prof. Fries har äfven i sin af handling om Svam- 

 parnes kalendarium begagnat samma indelning af året. För vin- 

 nande af enhet i tidräkningen, hvarigenom en jemförelse mellan 

 de olika växtklassernas utveckling efter årstiderna underlättas, 

 hafva äfven löfmossorna blifvit inordnade i samma perioder. Ett 

 annat skäl och det väsendtligaste, hvarföre förf. begagnat de 

 redan uppstälda perioderna, är det dessutom, att denna indelning 

 af året från växtlifvets synpunkt väl är den naturligaste, som 

 kan uppställas. 



Indelningen af rret i 12 perioder på grund af växtlighetens 

 olika utvecklingsstadier passar dock ej lika bra för alla delar af 

 Skandinavien. Vid indelningen har afseende närmast fästats på 



